РАДА МІНІСТРІВ УКРАЇНСЬКОЇ РСР П О С Т А Н О В А від 5 листопада 1967 р. N 731 Київ Про заходи по поліпшенню експлуатації житлового фонду і об'єктів комунального господарства ( Із змінами, внесеними згідно з Постановою Ради Міністрів УРСР N 253 ( 253-74-п ) від 08.05.74 ) ( Про втрату чинності окремих пунктів додатково див. Постанову Ради Міністрів УРСР N 522 ( 522-78-п ) від 31.10.78 ) ( Із змінами, внесеними згідно з Постановами Ради Міністрів УРСР N 414 ( 414-87-п ) від 16.12.87 N 37 ( 37-88-п ) від 04.02.88 ) ( Про втрату чинності окремих пунктів додатково див. Постанову Ради Міністрів УРСР N 154 ( 154-88-п ) від 07.06.88 ) Рада Міністрів Союзу РСР постановою від 26 серпня 1967 р. N 807 "Про заходи по поліпшенню експлуатації житлового фонду і об'єктів комунального господарства" відмітила, що Ради Міністрів союзних і автономних республік, міністерства, відомства та виконкоми Рад депутатів трудящих проводять значну роботу по розвитку житлово-комунального господарства, забезпеченню збереження державного житлового фонду, підвищенню рівня благоустрою і технічної експлуатації жилих будинків та поліпшенню комунального обслуговування населення. Разом з тим, Рада Міністрів СРСР відмітила, що в роботі органів житлово-комунального господарства мають місце великі недоліки. Відмічені в зазначеній постанові недоліки стосуються і житлово-комунального господарства Української РСР. Зокрема, виконкоми обласних, міських і районних Рад депутатів трудящих, а також міністерства і відомства УРСР, які мають у своєму віданні житловий фонд, все ще не приділяють належної уваги експлуатації жилих будинків, а також поліпшенню роботи домоуправлінь, ремонтно-будівельних організацій, якості ремонтів, недостатньо залучають громадськість до цієї справи. Як наслідок, в ряді випадків поточний і капітальний ремонт житлового фонду та об'єктів комунального господарства провадиться несвоєчасно і неякісно, ліфти, системи опалення і водопостачання експлуатуються незадовільно; територія домоволодінь і місця загального користування - двори, сходові клітки, вестибюлі - утримуються в антисанітарному стані, що призводить до передчасного руйнування житлового фонду і створює незручності для пожильців. Гірше інших ця робота організована в Запорізькій, Одеській та Херсонській областях. Слабо проводиться робота по залученню населення до здійснення заходів по збереженню жител і поліпшенню експлуатації та благоустрою житлового фонду. Особливо незадовільно утримується житловий фонд міністерств і відомств УРСР, в той же час кошти, що виділяються на цю мету, використовуються не повністю. Так, у 1966 році кошти, призначені для капітального ремонту відомчого фонду, використано по Українській РСР лише на 74 проценти, а за 9 місяців 1967 р. - на 90 процентів, зокрема по Міністерству хімічної промисловості УРСР - тільки на 87 процентів. Міністерство комунального господарства УРСР, облвиконкоми, Київський і Севастопольський міськвиконкоми незадовільно виконують завдання, встановлені постановою ЦК КП України і Ради Міністрів УРСР від 4 травня 1963 р. N 540 про будівництво виробничих баз для ремонтно-будівельних трестів, створення маневреного фонду, не вживають належних заходів до підвищення рівня благоустрою будинків, не приділяють належної уваги справі добору і розстановки кадрів. З метою поліпшення справи експлуатації, підвищення рівня технічного стану та збереження житлового фонду, на виконання постанови Ради Міністрів СРСР від 26 серпня 1967 р. N 807 Рада Міністрів Української РСР п о с т а н о в л я є: 1. Зобов'язати виконкоми обласних, Київської і Севастопольської міських Рад депутатів трудящих, міністерства і відомства УРСР, керівників підприємств, організацій та установ, що мають у своєму віданні житловий фонд, розробити і здійснити у 1968 і наступні роки заходи по: - своєчасному проведенню поточного і капітального ремонту жилих будинків, поліпшенню організації та підвищенню рівня механізації і якості ремонтів та зниженню їх вартості; - зміцненню домоуправлінь і житлово-комунальних органів досвідченими і кваліфікованими кадрами, здатними забезпечити високий рівень організації та керування житловим господарством і поліпшити житлово-комунальне обслуговування населення; - підвищенню ролі і відповідальності керівників домоуправлінь, житлово-комунальних органів за збереження та утримання у справному стані житлового фонду, поліпшенню господарсько-фінансової діяльності і підвищенню рентабельності житлового господарства; - суворому додержанню законодавства про відповідальність громадян за збереження та утримання у справному стані державного житлового фонду (квартир, сходових кліток, ліфтів, санітарно-технічного та електротехнічного обладнання, об'єктів благоустрою тощо). 2. Зобов'язати Міністерство комунального господарства УРСР, виконкоми обласних і міських Рад депутатів трудящих: а) прискорити закінчення будівництва виробничих баз ремонтно-будівельних трестів; б) протягом 1968-1970 років додатково збудувати центральні виробничі бази згідно з додатком N 1; в) розробити і за погодженням з Держпланом УРСР затвердити в 1967 році завдання по створенню будівельних дворів лінійних ремонтно-будівельних організацій; г) протягом 1967-1968 років звільнити від постійних жильців або організацій існуючий маневрений фонд для відселення пожильців на час капітального ремонту їх квартир та довести його у 1969 році до 123 тис. кв. метрів, по областях згідно з додатком N 2. Спорудження будинків для маневреного фонду провадити за рахунок капітальних вкладень на житлове будівництво; д) для закріплення постійних кадрів у ремонтно-будівельних організаціях забезпечити в 1969-1970 роках будівництво гуртожитків для ремонтно-будівельних організацій за рахунок капіталовкладень на житлове будівництво, по областях згідно з додатком N 3. 3. Зобов'язати виконкоми обласних, Київської та Севастопольської міських Рад депутатів трудящих, міністерства і відомства УРСР: а) протягом 1968-1969 років перевести житлово-експлуатаційні організації на господарський розрахунок, з забезпеченням покриття всіх видатків по експлуатації житлового господарства (за винятком затрат на капітальний ремонт) за рахунок власних доходів. Вільний залишок коштів, що утворюється після покриття всіх видатків по експлуатації житлового фонду, спрямовувати у встановленому порядку на створення фондів стимулювання, на приріст власних оборотних коштів і капітальний ремонт основних фондів житлового господарства. Фінансування капітального ремонту основних фондів житлового господарства здійснювати в плановому порядку за рахунок відрахувань від орендної плати за нежилі приміщення, вільного залишку коштів житлових організацій, державного бюджету, а також коштів підприємств, організацій та установ, у віданні яких знаходяться жилі будинки; ( Підпункт "а" пункту 3 втратив чинність в частині підприємств, об'єднань і організацій, переведених на повний господарський розрахунок і самофінансування згідно з Постановою Ради Міністрів УРСР N 414 ( 414-87-п ) від 16.12.87 ) б) передати з балансів житлово-експлуатаційних організацій на баланси відповідних комунальних підприємств водопровідні, каналізаційні, теплофікаційні, газові і електричні мережі та обладнання, що знаходяться поза будинками, з віднесенням всіх видатків по їх експлуатації за рахунок зазначених підприємств. Видатки по технічному обслуговуванню водопровідних, каналізаційних, теплофікаційних і електричних мереж та обладнання, що знаходяться всередині будинків, відшкодовуються житлово-експлуатаційним організаціям підприємствами, які одержують доходи від експлуатації цих мереж і обладнання. Міністерству комунального господарства УРСР і Міністерству фінансів УРСР за погодженням з Держпланом УРСР, Міністерством чорної металургії УРСР та Міністерством енергетики і електрифікації УРСР розробити і в двомісячний строк подати Раді Міністрів УРСР проекти інструкцій про порядок передачі зовнішніх мереж і обладнання та про порядок відшкодування видатків на утримання внутрішньодомових мереж; в) поліпшити господарсько-фінансову діяльність житлово-експлуатаційних організацій і підвищити їх рентабельність шляхом більш раціонального використання нежилих приміщень, правильного збирання квартирної та орендної плати, впорядкування тарифів і розрахунків за послуги, які надаються житлово-комунальному господарству іншими організаціями, усунення надмірностей у витрачанні коштів на утримання адміністративно-управлінського та обслуговуючого персоналу, дальшого укрупнення домоуправлінь, ефективного витрачання коштів, що виділяються на експлуатаційні і ремонтні потреби, і механізації облікових робіт; г) протягом 1967-1970 років організувати при домоуправліннях, житлово-комунальних відділах, житлових управліннях майстерні для поточного ремонту житлового фонду, оснастити їх обладнанням, засобами малої механізації та інструментом. У 1967-1968 роках створити при житлових управліннях бази прокату механізмів та устаткування для обслуговування житлово-експлуатаційних організацій незалежно від їх підпорядкування; д) з метою дальшого розширення ремонту квартир по замовленнях квартиронаймачів організувати при домоуправліннях, житлово-комунальних відділах і житлових управліннях госпрозрахункові бригади з відрядною оплатою праці; є) розглянути у 1967 році питання господарської діяльності підприємств комунального господарства, звернувши особливу увагу на вишукування і використання резервів їх потужності, забезпеченість цих підприємств обладнанням і запасними частинами, впровадження прогресивної технології та наукової організації праці. Вжити заходів до більш ефективного використання ремонтних підприємств комунального господарства; ж) провести в 1967-1968 роках силами житлово-експлуатаційних організацій технічну паспортизацію житлового фонду і на основі даних паспортизації затвердити плани капітального ремонту жилих будинків на 1968-1970 роки. Погодити їх у встановленому порядку з Держпланом УРСР і Міністерством фінансів УРСР; з) забезпечувати при виконанні капітального ремонту жилих будинків здійснення робіт по переплануванню приміщень у великих старих комунальних квартирах на квартири для заселення однією сім'єю; і) створювати в необхідних випадках у встановленому порядку при житлових управліннях, міськкомунгоспах, райкомгоспах і житлових органах підприємств, організацій та установ групи по технічному нагляду за капітальним ремонтом жилих будинків, об'єктів культурно-побутового призначення і комунального господарства, з утриманням їх за рахунок коштів, передбачених на цю мету в кошторисах на капітальний ремонт зазначених об'єктів; к) вжити заходів до найбільш широкого впровадження в житлово-комунальне господарство останніх досягнень науки і техніки, передової технології, засобів механізації та обчислювальної техніки; л) забезпечити до 1971 року проведення робіт по автоматизації каналізаційних станцій перекачування, малих опалювальних котельних, водопровідних станцій, підкачування води в жилих будинках, а також автоматизації керування роботою ліфтів і планомірне переведення всіх споруд комунального господарства на автоматичне керування. Визначити потребу в матеріалах, апаратурі, машинах та обладнанні і відповідні пропозиції подати Держплану УРСР до 15 березня 1968 року. Держплану СРСР запропоновано передбачати в проектах народногосподарських планів виготовлення цих виробів; м) протягом 1968-1970 років вжити заходів до ліквідації бараків і до переселення жильців, які в них проживають, у благоустроєні будинки, виділяючи для цієї мети щороку необхідну кількість жилої площі. Встановити, що жила площа, призначена для переселення громадян з бараків, повинна виключатися із загальної площі, з якої замовники по житловому будівництву зобов'язані передавати 10 процентів жилої площі місцевим Радам депутатів трудящих. 4. Виконкомам обласних, Київської і Севастопольської міських Рад депутатів трудящих: а) переглянути в 1967 році ціни і тарифи на санітарну очистку, технічне обслуговування домового обладнання та інші послуги, що надаються житлово-експлуатаційним організаціям, і встановити їх виходячи з собівартості послуг і рентабельності в розмірі не більше 5-ти процентів; б) звільнити з 1 січня 1968 року домоуправління і житлово-експлуатаційні контори від роботи по прибиранню проїзної частини вулиць, набережних та інших загальноміських територій; ( Підпункт "в" пункту 4 втратив чинність на підставі Постанови Ради Міністрів УРСР N 37 ( 37-88-п ) від 04.02.88 ) г) продовжувати в міру потреби створювати при житлових управліннях госпрозрахункові об'єднані котельні з тепловими мережами, поклавши на них господарське, технічне та організаційне керівництво всіма комунальними котельними і тепловими мережами, а також експлуатацію, поточний і капітальний ремонт їх та усунення аварій внутрішньодомових систем центрального опалення. Держбанку СРСР запропоновано розглянути питання про кредитування вказаних підприємств з урахуванням сезонного характеру роботи; д) довести до 1971 року обладнання міського житлового фонду місцевих Рад депутатів трудящих водопроводом до 81 процента, каналізацією до 79 процентів, центральним опаленням до 75 процентів, ваннами або душами до 70 процентів. 5. Зобов'язати Міністерство комунального господарства УРСР: а) за погодженням з Українською Республіканською Радою Професійних Спілок розробити і подати Раді Міністрів УРСР до 30 грудня 1967 року проект нового положення про домові комітети, в якому передбачити посилення їх ролі у керуванні житловим фондом і розширення прав; б) за погодженням з Міністерством фінансів УРСР і Держпланом УРСР у 1967 році внести відповідні зміни до інструкції по орендній платі за нежилі приміщення, що випливають з цієї постанови; в) до 1 березня 1968 року, за погодженням з Держпланом УРСР, розробити диференційовані тимчасові норми затрат матеріалів, обладнання і запасних частин для капітального і поточного ремонтів та експлуатаційних потреб житлового господарства і комунальних підприємств і подати їх Раді Міністрів УРСР; г) розробити і за погодженням з Держпланом УРСР затвердити до 1 березня 1968 року перелік засобів малої механізації, пристосувань та інструменту для оснащення майстерень для поточного ремонту; д) разом з Українською республіканською конторою Держбанку СРСР, Держбудом УРСР і Міністерством фінансів УРСР розглянути в 1967 році питання про поліпшення організації фінансування капітального ремонту основних фондів житлово-комунального господарства і подати Раді Міністрів УРСР пропозиції про можливість впровадження порядку розрахунків за ремонт об'єкта в цілому; є) організувати разом з Державним комітетом Ради Міністрів УРСР по професійно-технічній освіті, в межах загального плану підготовки робітників, підготовку кваліфікованих робітників, майстрів і керуючих будинками, а також робітників масових професій для житлово-комунального господарства. 6. Дозволити Міністерству комунального господарства УРСР: а) запроваджувати в бригадах по поточному ремонту житлового фонду, які утворюються при домоуправліннях і житлових органах, поряд з почасовою відрядну систему оплати праці з застосуванням тарифних ставок, затверджених постановою ЦК КПРС, Ради Міністрів СРСР і ВЦРПС від 19 вересня 1959 р. N 1120 (постанова ЦК КП України, Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 15 грудня 1959 р. N 1904, додаток N 2, таблиця N 3); б) перейменувати домоуправління місцевих Рад депутатів трудящих першої і другої категорії в житлово-експлуатаційні контори (ЖЕК). 7. Держплану УРСР: а) щорічно виділяти міністерствам і відомствам УРСР необхідне обладнання для укомплектування майстерень і прокатних баз, що організуються; б) вирішити питання про виготовлення засобів малої механізації, пристосувань та інструменту для оснащення майстерень, ремонтних і прокатних баз житлово-комунального господарства; в) виділити Міністерству комунального господарства УРСР технологічне обладнання, механізми і кабельну продукцію для оснащення 28 виробничих баз облрембудтрестів, які закінчуються будівництвом; г) передбачити в проектах народногосподарських планів капітальні вкладення, необхідні для створення і розширення ремонтних баз комунального господарства; д) організувати на підприємствах республіки виробництво запасних частин до санітарно-технічних приладів та домового обладнання для продажу їх населенню; є) виділяти, починаючи з 1968 року, Міністерству комунального господарства УРСР ліміти на проведення на підприємствах республіки капітального ремонту будівельних машин і механізмів, спеціалізованого автотранспорту, машин для санітарної очистки, електротехнічного, насосно-компресорного та іншого обладнання; ж) вирішити питання про організацію виробництва водомірів і запасних частин до них, а також регуляторів тиску і витрачання води в жилих будинках, установах і на підприємствах. 8. Міністерству торгівлі УРСР і Міністерству комунального господарства УРСР організувати з 1967 року в обласних центрах і великих містах продаж домоуправлінням, житлово-комунальним відділам і житлово-будівельним кооперативам запасних частин і дрібного інвентаря по безготівковому розрахунку. 9. Встановити, що абонементна плата за комунальні послуги, яка справляється з населення через органи житлового господарства, перераховується останніми комунальним та іншим організаціям не пізніше 10 числа поточного місяця за минулий місяць. За послуги по збиранню і перераховуванню абонементної плати органам житлового господарства сплачується 2 проценти зібраної суми абонементної плати. 10. Зобов'язати виконкоми обласних, міських і районних Рад депутатів трудящих, керівників підприємств, організацій та установ: а) забезпечити, починаючи з 1968 року, укладання договорів найму жилих приміщень між житлово-експлуатаційними конторами, житлово-комунальними відділами, домоуправліннями і квартиронаймачами, в яких передбачати конкретні строки виконання ремонтних робіт у квартирах, маючи на увазі, що поточний ремонт жилих кімнат і місць загального користування в квартирах повинен здійснюватись за рахунок квартиронаймачів, організовувати систематичну перевірку виконання цих договорів з участю домових комітетів; широко застосовувати заходи громадського впливу через домові комітети, товариські суди і громадські організації відносно осіб, які порушують договори найму жилих приміщень і правила соціалістичного співжиття; б) ширше залучати домові комітети, громадські комісії та актив до розробки проектів господарсько-фінансових планів і заходів по поліпшенню експлуатації будинків, здійснення контролю за якістю і строками виконання ремонтних робіт, за витрачанням матеріалів та до організації змагання пожильців за зразковий порядок і високу культуру побуту, а також залучати пожильців до участі на добровільних засадах у роботах по благоустрою та озелененню садиб і присадибних ділянок. Встановити, що представник домового комітету бере участь у ревізіях фінансово-господарської діяльності домоуправління (житлово-експлуатаційної контори). 11. Довести до відома міністерств і відомств УРСР, виконкомів обласних, Київської і Севастопольської міських Рад депутатів трудящих, що Рада Міністрів СРСР постановою від 26 серпня 1967 р. N 807: 1) Встановила, що: а) починаючи з 1 січня 1968 року, 80 процентів орендної плати за нежилі приміщення в будинках місцевих Рад депутатів трудящих, підприємств, організацій і установ залишаються в розпорядженні житлових організацій і спрямовуються ними на видатки по керуванню жилими будинками, утриманню і поточному ремонту їх. Решта 20 процентів цих коштів використовуються на капітальний ремонт основних фондів житлового господарства (в межах загальної суми затрат, що визначається за встановленими нормами амортизаційних відрахувань); б) профілактичне обслуговування газової апаратури і пристосувань у державних жилих будинках і газових мереж здійснюється силами відповідних газопостачальних організацій і за рахунок їх коштів; в) з 1968 року підприємства, організації та установи, які займають нежилі приміщення в жилих будинках, повинні, крім внесення орендної плати і оплати центрального опалення і комунальних послуг за встановленими ставками і тарифами, брати участь у загальних для всього домоволодіння витратах по керуванню, експлуатації та поточному ремонту житлового фонду пропорційно площі приміщень, які вони займають; г) вводяться з 1968 року тимчасові норми відрахувань на поточний ремонт жилих будинків місцевих Рад депутатів трудящих, підприємств, організацій та установ у межах 0,75-1,0 процента від відбудовної вартості будинків; д) при проведенні робіт по капітальному ремонту основних фондів житлово-комунального господарства підрядним способом підрядчик зобов'язаний за свій рахунок усунути дефекти, допущені з його вини у виконаних роботах, якщо претензії пред'явлені замовником у такі строки: по загальнобудівельних роботах - протягом одного року з дня передачі будинків або споруд в експлуатацію; по монтажу обладнання та електромонтажних роботах - протягом 6 місяців з дня передачі їх в експлуатацію; по системах центрального опалення - протягом одного опалювального періоду; по зовнішніх мережах водопроводу і каналізації - протягом одного року, а по внутрішніх мережах водопостачання і каналізації - протягом 6 місяців з дня підписання акта здачі - прийняття. 2) Доручила: а) Держплану СРСР, Міністерству фінансів СРСР і Держбанку СРСР розробити і затвердити інструкцію про порядок планування і фінансування затрат на капітальний ремонт державного житлового фонду; ( Підпункт 2 "а" пункту 11 втратив чинність в частині підприємств, об'єднань і організацій, переведених на повний господарський розрахунок і самофінансування згідно з Постановою Ради Міністрів УРСР N 414 ( 414-87-п ) від 16.12.87 ) б) Державному комітету Ради Міністрів СРСР у питаннях праці і заробітної плати, Міністерству фінансів СРСР і ВЦРПС з участю Рад Міністрів союзних республік і Академії комунального господарства імені К.Д. Памфілова, в зв'язку з переведенням житлово-експлуатаційних організацій на господарський розрахунок, розробити і затвердити Положення про преміювання працівників госпрозрахункових житлово-експлуатаційних організацій, маючи на увазі підвищити матеріальну заінтересованість працівників у поліпшенні технічного та санітарного стану державного житлового фонду, забезпеченні своєчасного і високоякісного ремонту жилих будинків, їх збереження та благоустрою, а також у підвищенні рентабельності житлового господарства; ( Підпункт 2 "б" пункту 11 втратив чинність в частині підприємств, об'єднань і організацій, переведених на повний господарський розрахунок і самофінансування згідно з Постановою Ради Міністрів УРСР N 414 ( 414-87-п ) від 16.12.87 ) в) Держплану СРСР і відповідним міністерствам і відомствам СРСР передбачати в проектах народногосподарських планів на 1968-1970 роки організацію виробництва (з створенням необхідних для цього потужностей) машин, обладнання і приладів для механізації і автоматизації у жилих будинках робіт по водопостачанню, теплопостачанню і каналізації, а також для комплексної механізації робіт по прибиранню території домоволодінь, приміщень і сходових кліток у жилих і громадських будинках. Раді Міністрів РРФСР забезпечити силами Академії комунального господарства імені К.Д. Памфілова розширення науково-дослідних і дослідно-конструкторських робіт по удосконаленню і створенню нових машин, обладнання і приладів для комплексної механізації робіт по прибиранню жилих будинків, для огляду і ремонту фасадів будинків, очистки дахів, а також для механізації підйомно-транспортних та інших робіт при ремонті жилих будинків. Державному комітету по цивільному будівництву і архітектурі при Держбуді СРСР запропоновано передбачати, починаючи з 1967 року, у типових проектах жилих будинків та опалювальних котельних встановлення машин, обладнання і приладів для автоматизації і механізації експлуатаційних робіт. 3) 3 метою поліпшення організації і підвищення якості робіт по капітальному ремонту жилих будинків, зобов'язала Міністерство фінансів СРСР за погодженням з Радами Міністрів союзних республік передбачати в проектах бюджету виділення коштів на капітальний ремонт житлового фонду місцевих Рад депутатів трудящих понад суми, що встановлюються за нормами амортизаційних відрахувань на капітальний ремонт жилих будинків залежно від технічного стану житлового фонду. ( Абзац перший підпункту 3 пункту 11 із змінами, внесеними згідно з Постановою Ради Міністрів УРСР N 253 ( 253-74-п ) від 08.05.74 ) Підприємствам, організаціям та установам запропоновано виділяти в необхідних випадках на капітальний ремонт належних їм жилих будинків кошти понад суми, що встановлюються за нормами амортизаційних відрахувань, за рахунок фонду соціально-культурних заходів і житлового будівництва, фонду підприємства, а також вільного залишку коштів, призначених на капітальний ремонт інших основних фондів. 4) Заборонила виробництво з 1968 року нових видів санітарно-технічного обладнання та приладів і запасних частин до них, робочі креслення на виготовлення яких не затверджені Міністерством промисловості будівельних матеріалів СРСР. 5) З метою підвищення продуктивності водопровідних очисних споруд, створення сталих режимів роботи водопроводів, поліпшення якості питної води та очистки стічних вод зобов'язала Міністерство хімічної промисловості СРСР: розробити і здійснити заходи по збільшенню в 1967-1970 роках потужностей по виробництву сірчанокислого глинозему, хлорного вапна і рідкого хлору, маючи на увазі забезпечити поставку в 1970 році для потреб комунального господарства 420 тис. тонн сірчанокислого глинозему, 48 тис. тонн хлорного вапна, 61 тис. тонн рідкого хлору (в тому числі в балонах і контейнерах 30 тис. тонн) і 5 тис. тонн гіпохлориту кальцію; організувати поставку великим водопровідно-каналізаційним підприємствам рідкого хлору в контейнерах місткістю 500-1000 літрів, для чого забезпечити до 1969 року хімічні підприємства такими контейнерами; розробити в 1968 році технологію виробництва очищеного гранульованого сірчанокислого глинозему та організувати в 1970 році виробництво його на підвідомчих підприємствах; забезпечити розробку і виготовлення нових видів коагулянтів, які дозволяють скоротити строки обробки питної води і поліпшити її якість; збільшити на підвідомчих підприємствах потужності по розливанню хлору в балони та іншу дрібну тару, маючи на увазі забезпечити в 1970 році розливання хлору в таку тару в кількості 36 тис. тонн на рік. 6) Враховуючи значну питому вагу в загальному обсязі міського житлового фонду жилих будинків, які належать громадянам на праві особистої власності, зобов'язала виконкоми Рад депутатів трудящих: встановити з участю домових комітетів, громадських комісій та активу постійний контроль за своєчасним ремонтом і належним утриманням зазначених будинків у містах і селищах міського типу; подавати громадянам на договірних умовах допомогу в проведенні ремонту належних їм жилих будинків силами міських і районних ремонтно-будівельних організацій; розширити продаж громадянам через систему роздрібної торгівлі місцевих будівельних матеріалів для ремонту жилих будинків; організувати санітарну очистку та благоустрій територій районів індивідуальної забудови силами міських і районних організацій, з трудовою участю власників будинків. 7) Дозволила: а) підприємствам, організаціям та установам, які мають жилі будинки, щороку витрачати до 10 процентів коштів, що передбачаються на капітальний ремонт житлового фонду, на організацію і поповнення основних (крім будівництва жилих будинків і гуртожитків) та оборотних коштів ремонтних, транспортних і постачальних контор житлового господарства, підприємств по виробництву будівельних матеріалів і деталей для ремонту жилих будинків, а також на будівництво і реконструкцію майстерень і складських приміщень домоуправлінь і на придбання ремонтного обладнання, інвентаря та інструменту для них. Будбанку СРСР дозволено видавати ремонтно-будівельним організаціям довгострокові кредити на будівництво виробничих баз. Встановлено, що погашення кредитів може провадитись за рахунок зазначених вище коштів і коштів, передбачених у пункті 16 постанови Ради Міністрів СРСР від 10 липня 1967 р. N 642 (пункт 33 постанови Ради Міністрів УРСР від 17 серпня 1967 р. N 546 ( 546-67-п ), а також за рахунок прибутку ремонтно-будівельних організацій; ( Підпункт 7 "а" пункту 11 втратив чинність в частині підприємств, об'єднань і організацій, переведених на повний господарський розрахунок і самофінансування згідно з Постановою Ради Міністрів УРСР N 414 ( 414-87-п ) від 16.12.87 ) б) Радам Міністрів союзних республік провадити проектування об'єктів благоустрою міст і робітничих селищ за рахунок асигнувань на благоустрій, без встановлення лімітів на проектування, в межах загальної чисельності працівників і фондів заробітної плати, передбачених союзній республіці. 8) Визнала доцільною дальшу передачу місцевим Радам депутатів трудящих належного підприємствам, організаціям та установам житлового фонду в містах і робітничих селищах, а також об'єктів комунального господарства, які обслуговують населення цих міст і селищ. 9) Визнала таким, що втрачає силу з 1 січня 1968 р., пункт 7 постанови Ради Міністрів СРСР від 24 березня 1952 р. N 1454 (підпункт "а" пункту 4 постанови Ради Міністрів УРСР від 8 жовтня 1952 р. N 3364). Голова Ради Міністрів УРСР В.ЩЕРБИЦЬКИЙ Керуючий Справами Ради Міністрів УРСР К.БОЙКО Інд. 35 Додаток N 1 до постанови Ради Міністрів УРСР від 5 листопада 1967 р. N 731 ЗАВДАННЯ по будівництву центральних виробничих баз ремонтно-будівельних організацій обл/міськ/виконкомів на 1968-1970 роки ------------------------------------------------------------------ NN | Найменування основних | Річна |Строк введення пп | цехів | потужність |в дію на повну | | | потужність | | | (рік) ------------------------------------------------------------------ м. Краматорськ Виробнича база Донецького облрембудтресту N 2 1. Залізобетонних виробів 10000 куб. м 1970 2. Ремонтно-механічний 400 тис. крб. 1970 м. Красноград Виробнича база Харківського облрембудтресту 1. Залізобетонних виробів 10000 куб. м 1969 2. Деревообробний 10000 куб. м 1970 3. Ремонтно-механічний 37 тис. крб. 1970 м. Київ Деревообробний комбінат Київського тресту ремонтно-будівельних робіт 1. Столярних виробів 144 тис. кв. м 1970 2. Дереворозпилювальний 78615 куб. м 1970 м. Одеса Виробнича база Одеського облрембудтресту 1. Залізобетонних виробів 10000 куб. м 1969 2. Деревообробний 51000 кв. м 1970 З. Ремонтно-механічний 400 тис. крб. 1970 м. Севастополь Виробнича база Севастопольського міськрембудтресту 1. Залізобетонних виробів 10000 куб. м 1969 2. Деревообробний 51000 кв. м 1969 3. Ремонтно-механічний 400 тис. крб. 1970 м. Сімферополь Виробнича база Кримського облрембудтресту 1. Залізобетонних виробів 10000 куб. м 1969 2. Деревообробний 51000 кв. м 1969 3. Ремонтно-механічний 400 тис. крб. 1970 м. Хмельницький Виробнича база Хмельницького облрембудтресту 1. Залізобетонних виробів 10000 куб. м 1970 2. Деревообробний 51000 кв. м 1969 3. Ремонтно-механічний 400 тис. крб. 1970 Керуючий Справами Ради Міністрів УРСР К.БОЙКО Додаток N 2 до постанови Ради Міністрів УРСР від 5 листопада 1967 р. N 731 ЗАВДАННЯ по створенню облвиконкомами маневреного фонду для відселення жильців на час капітального ремонту жилих будинків на 1968-1969 роки (тис. кв. метрів) ------------------------------------------------------------------ | Маневрений фонд |----------------------------------------- Області | | в тому числі: |Всього|---------------------------------- | | 1968 рік | 1969 рік ------------------------------------------------------------------ Всього по УРСР 123 40 83 в тому числі: Вінницька 1,2 0,5 0,7 Волинська 1,7 0,5 1,2 Дніпропетровська 6,0 1,9 4,1 Донецька 9,8 2,6 7,2 Житомирська 2,8 0,9 1,9 Закарпатська 1,3 0,4 0,9 Запорізька 5,3 1,7 3,6 Івано-Франківська 1,4 0,4 1,0 Київська 1,5 0,5 1,0 Кіровоградська 2,4 0,7 1,7 Кримська 3,9 1,2 2,7 Луганська 5,9 9,0 3,9 Львівська 3,6 1,0 2,6 Миколаївська 1,9 0,6 1,3 Одеська 5,7 1,5 4,2 Полтавська 3,8 1,2 2,6 Ровенська 2,6 0,8 1,8 Сумська 1,7 0,6 1,1 Тернопільська 2,1 0,7 1,4 Харківська 15,2 5,2 10,0 Херсонська 2,7 0,9 1,8 Хмельницька 2,3 0,8 1,5 Черкаська 1,8 0,6 1,2 Чернівецька 2,0 0,7 1,3 Чернігівська 1,8 0,6 1,2 м. Київ 30,6 10,8 19,8 м. Севастополь 2,0 0,7 1,3 Керуючий Справами Ради Міністрів УРСР К.БОЙКО Додаток N 3 до постанови Ради Міністрів УРСР від 5 листопада 1967 р. N 731 ЗАВДАННЯ по будівництву гуртожитків для робітників і службовців ремонтно-будівельних організацій на 1968-1969 рр. (тис. кв. метрів) ------------------------------------------------------------------ | | У тому числі: Області |Всього|---------------------------------- | | 1969 рік | 1970 рік ------------------------------------------------------------------ Всього по УРСР 150,0 96,8 53,2 в тому числі: Вінницька 2,8 2,0 0,8 Волинська 1,6 0,8 0,8 Дніпропетровська 12,0 8,0 4,0 Донецька 12,0 8,0 4,0 Житомирська 2,4 1,2 1,2 Закарпатська 4,4 2,4 2,0 Запорізька 2,4 1,2 1,2 Івано-Франківська 5,2 4,0 1,2 Київська 1,6 1,2 0,4 Кіровоградська 2,8 2,0 0,8 Кримська 11,6 7,6 4,0 Луганська 3,2 2,0 1,2 Львівська 12,0 8,0 4,0 Миколаївська 1,6 0,8 0,8 Одеська 12,0 8,0 4,0 Полтавська 1,2 1,2 - Ровенська 2,0 2,0 - Сумська 3,6 2,0 1,6 Тернопільська 9,6 4,8 4,8 Харківська 13,6 8,0 5,6 Херсонська 0,8 0,8 - Хмельницька 8,8 4,8 4,0 Черкаська 3,6 3,6 - Чернівецька 3,6 2,0 1,6 Чернігівська 4,0 2,4 1,6 м. Київ 10,4 6,8 3,6 м. Севастополь 1,2 1,2 - Керуючий Справами Ради Міністрів УРСР К.БОЙКО