З А К О Н У К Р А Ї Н И
Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти
Цей Закон встановлює правові та економічні засади здійснення процедур закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок державних коштів.
Метою цього Закону є створення конкурентного середовища у сфері державних закупівель, а також запобігання проявам корупції у цій сфері, забезпечення прозорості процедур закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти та досягнення оптимального і раціонального їх використання.
Р о з д і л I
ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ
Стаття 1. Визначення основних термінів
У цьому Законі наведені нижче терміни вживаються у такому значенні:
замовник - розпорядник державних коштів, який здійснює закупівлю в порядку, визначеному цим Законом, при цьому замовником вважається суб'єкт, тендерний комітет якого проводить процедуру закупівлі та який одночасно укладає з переможцем договір про закупівлю, крім випадків здійснення закупівлі товарів на засадах міжвідомчої координації;
підприємства - державні, казенні, комунальні підприємства та господарські товариства, в яких державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків, їх дочірні підприємства, а також підприємства, господарські товариства, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків належить державним, казенним, комунальним підприємствам та господарським товариствам, в яких державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків (далі - підприємства);
розпорядники державних коштів - органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, інші органи, установи, організації, визначені Конституцією України (
254к/96-ВР)
та законодавством України, а також підприємства, установи чи організації, створені в установленому порядку органами державної влади, органами влади Автономної Республіки Крим чи органами місцевого самоврядування та уповноважені на отримання державних коштів, взяття за ними зобов'язань та здійснення платежів, підприємства;
державна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг за державні кошти у порядку, встановленому цим Законом, при цьому здійснення закупівлі одним замовником в інтересах іншого забороняється, крім випадків здійснення закупівлі товарів на засадах міжвідомчої координації;
державні кошти - кошти Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, державні кредитні ресурси, а також кошти Національного банку України, державних цільових фондів, Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, кошти загальнообов'язкового державного соціального страхування, кошти страхування на випадок безробіття, кошти загальнообов'язкового державного соціального страхування у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням, кошти, передбачені Законом України "Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності" (
1105-14)
, гуманітарна допомога в грошовій формі, кошти Аграрного фонду, Державного та місцевих фондів енергозбереження, кошти установ чи організацій, створених в установленому порядку органами державної влади, органами влади Автономної Республіки Крим чи органами місцевого самоврядування, кошти підприємств, які спрямовуються на придбання товарів, робіт і послуг;
учасник процедури закупівлі (далі - учасник) - фізична чи юридична особа (резидент або нерезидент), що підтвердила намір взяти участь у процедурі закупівлі та подає чи подала тендерну пропозицію;
товари - продукція будь-якого виду та призначення, у тому числі сировина, вироби, устаткування, технології, предмети у твердому, рідкому, газоподібному стані, включаючи електроенергію, а також послуги, пов'язані з поставкою товарів, якщо їх вартість не перевищує вартості таких товарів;
роботи - проектування, будівництво нових, розширення, реконструкція, капітальний ремонт та реставрація об'єктів і споруд виробничого і невиробничого призначення, технічне переоснащення діючих підприємств, а також супровідні роботам послуги, у тому числі геодезичні роботи, буріння, сейсмічні дослідження, аеро- та супутникова фотозйомка та інші послуги, які включаються до кошторисної вартості робіт, якщо вартість виконання цих послуг не перевищує вартості таких робіт;
послуги - будь-яка закупівля, крім товарів та робіт, включаючи підготовку спеціалістів, забезпечення транспортом і зв'язком, освоєння технологій, наукові дослідження, медичне та побутове обслуговування, а також консультаційні послуги, до яких належать послуги, пов'язані з консультуванням, експертизою, оцінкою, підготовкою висновків і рекомендацій;
тендерна документація - документація, що готується замовником та передається учасникам для підготовки ними тендерних пропозицій щодо предмету закупівлі, визначеного замовником відповідно до цього Закону;
тендерний комітет - група спеціалістів замовника, призначена відповідальною за здійснення процедур закупівлі згідно з положеннями цього Закону;
тендерна пропозиція - пропозиція щодо певного предмета закупівлі, яка готується та подається учасником замовнику відповідно до вимог тендерної документації;
альтернативна тендерна пропозиція - пропозиція, яка може бути подана учасником замовнику додатково у складі тендерної пропозиції, якщо це передбачено тендерною документацією і відрізняється від основної пропозиції, розробленої відповідно до умов, передбачених тендерною документацією;
акцепт тендерної пропозиції - прийняття замовником тендерної пропозиції, яку визнано найкращою за результатами оцінки, та надання згоди на її оплату. Тендерна пропозиція вважається акцептованою, якщо замовником в установлений у тендерних документах строк подано письмове підтвердження учаснику у акцепті тендерної пропозиції після визначення його переможцем процедури закупівлі;
торги (тендер) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів (тендера) згідно з процедурами (крім процедури закупівлі в одного учасника), встановленими цим Законом;
договір про закупівлю - письмова угода між замовником та учасником-переможцем процедури закупівлі, яка передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товар за відповідну плату;
забезпечення тендерної пропозиції (далі - тендерне забезпечення) - надання учасником замовнику гарантій щодо забезпечення виконання ним зобов'язань, які виникають у зв'язку з поданням тендерних пропозицій, включаючи такі способи забезпечення, як банківські гарантії, резервні акредитиви, чеки, згідно з якими первинне зобов'язання несе будь-який банк, депозити, векселі, порука та інші види забезпечення за вибором замовника відповідно до закону;
забезпечення виконання договору про закупівлю - надання учасником замовнику гарантій виконання ним вимог договору про закупівлю, включаючи такі способи забезпечення, як банківські гарантії, резервні акредитиви, чеки, згідно з якими первинне зобов'язання несе будь-який банк, депозити, векселі, порука та інші види забезпечення виконання договору за вибором замовника відповідно до закону;
переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого в результаті оцінки визнана найкращою та акцептована;
частина предмета закупівлі (лот) - визначена замовником (за обсягом, номенклатурою чи місцем поставки товару (виконання робіт, надання послуг) частина товарів, робіт чи послуг, на яку, в межах єдиної процедури закупівлі, учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції. Кількість тендерних пропозицій на кожну окрему частину предмета закупівлі не може бути меншою ніж три;
електронні державні закупівлі - здійснення замовниками встановлених цим Законом процедур закупівель за допомогою інформаційної системи в мережі Інтернет в режимі on-line з використанням електронного документообігу та електронного цифрового підпису;
генеральний замовник - орган державної влади, державна установа, організація чи підприємство, які визначені Кабінетом Міністрів України відповідальними за організацію і проведення процедур закупівлі на засадах міжвідомчої координації в інтересах замовників та виконують їх функції відповідно до цього Закону;
закупівля на засадах міжвідомчої координації - здійснення закупівлі з використанням механізму взаємодії генерального замовника і замовників у порядку, встановленому цим Законом;
кваліфікаційна документація - документація, що готується замовником та передається учасникам для підготовки ними кваліфікаційних пропозицій при проведенні попередньої кваліфікації учасників;
кваліфікаційна пропозиція - пропозиція, яка готується та подається учасником замовнику відповідно до вимог кваліфікаційної документації;
строк дії тендерної (цінової) пропозиції - встановлений замовником у тендерній документації (запиті (оголошенні) щодо цінових пропозицій) строк, що діє до укладення договору про закупівлю, протягом якого учасник не має права змінювати свою тендерну (цінову) пропозицію (крім цінової зміни у випадках, передбачених цим Законом).
Стаття 2. Сфера застосування Закону
1. Цей Закон застосовується до всіх закупівель товарів, робіт і послуг, що повністю або частково здійснюються за рахунок державних коштів, за умови, що вартість предмета закупівлі для товару (товарів), послуги (послуг) становить або перевищує 20 тисяч гривень, а для робіт - 50 тисяч гривень.
Дія цього Закону не поширюється на закупівлі товарів і послуг, які здійснюються підприємствами оборонно-промислового комплексу.
2. Умови здійснення процедур закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок державних коштів можуть встановлюватися або змінюватися виключно цим Законом та виключно у випадках, передбачених цим Законом.
Зміни до цього Закону повинні бути офіційно оприлюднені до 15 серпня року, що передує новому бюджетному року.
Закупівля товарів, робіт і послуг за рахунок коштів Державного бюджету України для підготовки та проведення позачергових виборів народних депутатів України здійснюється у порядку, затвердженому Міжвідомчою комісією з питань державних закупівель за пропозицією Центральної виборчої комісії. Зазначений порядок затверджується не пізніш як на п'ятий день після початку виборчого процесу.
3. Процедури закупівлі, передбачені цим Законом, не застосовуються у випадках, якщо предметом закупівлі є:
централізоване водопостачання та водовідведення;
централізоване постачання теплової енергії;
поштові послуги, а також поштові марки та марковані конверти;
товари, роботи і послуги, закупівля яких здійснюється замовниками, розташованими за межами України;
телекомунікаційні послуги, в тому числі щодо трансляції радіо- та телесигналів (за винятком послуг мобільного зв'язку та Інтернет-послуг);
користування залізничними коліями;
товари, роботи чи послуги, які у зв'язку з їх спеціальним призначенням становлять державну таємницю;
послуги з транспортування нафти і нафтопродуктів трубопроводами;
послуги з транспортування природного і нафтового газу трубопроводами та його розподілу;
послуги з транспортування інших речовин трубопровідним транспортом;
електрична енергія, її передача та розподіл;
послуги з управління повітряним рухом;
послуги з обслуговування та аварійного ремонту транспортних засобів, що надаються за межами України;
послуги з авіаперевезення офіційних державних, парламентських, урядових, дипломатичних делегацій;
дорогоцінні метали та каміння, закупівля яких регулюється відповідними законами України;
продукція харчової промисловості, кормові культури, пальне та послуги для безпосереднього здійснення виїзних гастрольних заходів творчих колективів та виконавців, які проводяться за рішенням центрального органу виконавчої влади, що здійснює державну політику у сфері культури, виключно на період проведення цих гастролей;
послуги з продовження строку оренди засобів зв'язку;
послуги банків з приймання комунальних платежів та обслуговування поточних рахунків;
послуги, закупівля яких проводиться державними банками при здійсненні ними банківських операцій відповідно до Закону України "Про банки і банківську діяльність" (
2121-14)
;
послуги з оформлення вантажних митних декларацій, які надаються Державною митною службою України;
послуги з видачі сертифікатів про походження товарів;
ядерне паливо, неопромінені паливні елементи (твели) для ядерних реакторів;
послуги, закупівля яких здійснюється з метою забезпечення виконання державного бюджету в частині здійснення державних запозичень, обслуговування і погашення державного боргу;
товари і послуги, безпосередньо пов'язані з розробленням дизайну, виготовленням захищеного паперу, банкнот і монет;
природний газ, який використовується газотранспортними підприємствами для забезпечення технологічних та інших виробничих потреб цих підприємств;
товари, роботи і послуги, що закуповуються безпосередньо для планового ремонту ядерних реакторів у порядку, визначеному Міжвідомчою комісією з питань державних закупівель.
4. Забороняється укладання договорів, які передбачають витрачання державних коштів, та/або оплата розпорядником державних коштів товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, передбачених цим Законом, крім випадків, передбачених цим Законом.
5. У разі якщо предметом закупівлі є продукція харчової промисловості, лікарські засоби і вироби медичного призначення, пальне, послуги з організації гарячого харчування, транспортні послуги, послуги з ремонту, а також сировина, матеріали, комплектуючі вироби, необхідні підприємствам для виробництва товарів, замовник на період проведення процедури закупівлі має право для поточних потреб здійснити закупівлю необхідного предмета закупівлі без застосування процедур закупівлі, передбачених цим Законом, на суму коштів, яка не перевищує 10 відсотків загальної очікуваної вартості предмета закупівлі, про що протягом трьох робочих днів повідомляє Антимонопольний комітет України, Міжвідомчу комісію з питань державних закупівель та Тендерну палату України.
Положення, передбачені абзацом першим цієї частини, не застосовуються при проведенні замовником наступної процедури закупівлі щодо такого самого предмета закупівлі.
6. Підприємства здійснюють закупівлю товарів, робіт і послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів на загальних засадах у порядку, визначеному цим Законом.
Склад тендерного комітету підприємства призначається керівником органу державної влади, що здійснює функції з управління майном підприємства чи через який (керівника якого) спрямовується (координується) діяльність центрального органу виконавчої влади, що здійснює ці функції.
Закупівля підприємствами товарів, робіт і послуг за рахунок інших державних коштів здійснюється з урахуванням таких особливостей:
1) підприємства для закупівлі товарів, робіт і послуг застосовують цей Закон у разі, якщо вартість предмета закупівлі для товару (товарів), послуги (послуг) становить або перевищує 50 тисяч гривень, а для робіт - 400 тисяч гривень;
2) підприємства можуть здійснювати закупівлю шляхом застосування процедури запиту цінових пропозицій (котирувань) щодо товарів, робіт і послуг, для яких існує постійно діючий ринок, та за умови, що вартість предмета закупівлі не перевищує 100 тисяч гривень у разі закупівлі товарів і послуг та 500 тисяч гривень у разі закупівлі робіт;
3) підприємства можуть здійснювати закупівлю товарів, робіт і послуг, пов'язаних з ліквідацією наслідків надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, наслідків аварій на виробництві, транспорті та об'єктах атомної енергетики без застосування процедур закупівлі, передбачених цим Законом, у порядку, визначеному Міжвідомчою комісією з питань державних закупівель;
4) на підприємства не поширюються норми цього Закону щодо затвердження та оприлюднення річного плану закупівель;
5) підприємства мають право у порядку, визначеному статтею 14 цього Закону, отримати відповідний висновок на перелік продукції (товарів, робіт, послуг) на рік або на інший період, закупівлю якої планується здійснити шляхом застосування процедури закупівлі, передбаченої статтею 33 цього Закону;
6) підприємства у разі закупівлі для виробничих потреб сировини, матеріалів, комплектуючих виробів, а також послуг, які відповідно до технологічного процесу надаються в рамках виробничої чи науково-технічної кооперації, за наявності відповідних підстав, мають право у порядку, визначеному статтею 14 цього Закону, отримати відповідний висновок щодо можливості застосування процедури закупівлі, передбаченої статтею 33 цього Закону;
7) у разі здійснення підприємствами:
процедури відкритих торгів із зменшенням ціни та торгів з обмеженою участю - строк для подання тендерних пропозицій може становити не менше ніж 10 календарних днів з дати опублікування у порядку, передбаченому статтею 8 цього Закону, оголошення про заплановану закупівлю чи про проведення попередньої кваліфікації та не менше ніж сім календарних днів з дати відправлення запрошення до участі в них;
процедури редукціону та двоступеневих торгів - строк подання учасниками попередніх пропозицій може становити не менше ніж 10 календарних днів з дати опублікування у порядку, передбаченому статтею 8 цього Закону, оголошення про заплановану закупівлю. Строк подання тендерних пропозицій на другому етапі може становити не менше ніж п'ять календарних днів з дня повідомлення учасників про результати першого етапу;
8) особливості здійснення закупівлі сировини, матеріалів, комплектуючих виробів з метою виробництва і розробки підприємствами товарів промислового призначення та товарів народного споживання відповідно до конструкторсько-технологічної документації можуть визначатися Міжвідомчою комісією з питань державних закупівель за наявності відповідних позитивних висновків органу державної влади, що здійснює функції з управління майном підприємства чи через який (керівника якого) спрямовується (координується) діяльність центрального органу виконавчої влади, що здійснює ці функції, та відповідно до розділу II-1 цього Закону.
Стаття 2-1. Принципи державних закупівель
1. Державні закупівлі здійснюються на основі таких принципів:
максимальна економія та ефективність;
добросовісна конкуренція серед учасників;
відкритість та прозорість на всіх стадіях державних закупівель;
недискримінація учасників;
об'єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій;
запобігання проявам корупції;
вільного доступу, відкритості та доступності інформації з питань закупівель, у тому числі для громадян України та громадських організацій.
Стаття 2-2. Стадії державних закупівель та їх планування
1. Стадіями державних закупівель є:
1) затвердження кошторису (програми, плану використання державних коштів);
2) затвердження річного плану державних закупівель;
3) обрання і проведення процедур закупівель на підставі затвердженого кошторису (програми, плану використання державних коштів) та річного плану державних закупівель;
4) визначення переможця процедури закупівлі;
5) укладання договорів про закупівлю;
6) складання звіту про результати здійснення процедури закупівлі;
7) виконання договорів про закупівлю;
8) контроль за виконанням договорів про закупівлю.
2. Примірник річного плану, який затверджується замовником не пізніше ніж у місячний строк після затвердження кошторису (програми, плану використання державних коштів), зміни до нього надсилаються Антимонопольному комітету України у випадках і в порядку, що визначені цим органом, та оприлюднюються шляхом розміщення принаймні в одній інформаційній системі в мережі Інтернет протягом 15 календарних днів з дати його затвердження.
Розділ I-1
СИСТЕМА ДЕРЖАВНОГО НАГЛЯДУ, КОНТРОЛЮ ТА КООРДИНАЦІЇ У СФЕРІ ЗАКУПІВЕЛЬ
Стаття 3. Державний нагляд, контроль та координація у сфері закупівель
Державний нагляд, контроль та координація у сфері закупівель здійснюються Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань координації закупівель товарів, робіт і послуг, Рахунковою палатою, Державною контрольно-ревізійною службою України, Державним казначейством України, спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у галузі статистики відповідно до Закону України "Про державну статистику" (
2614-12)
, правоохоронними органами в межах компетенції, визначеної Конституцією України (
254к/96-ВР)
, законами України та цим Законом.
Рахункова палата здійснює нагляд, контроль та координацію у сфері закупівель в межах компетенції, визначеної Конституцією України (
254к/96-ВР)
, Законом України "Про Рахункову палату" (
315/96-ВР)
, цим Законом та іншими законами України.
Стаття 3-1. Спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади з питань координації закупівель товарів, робіт і послуг
1. Реалізацію основної мети Закону щодо створення конкурентного середовища у сфері закупівель забезпечує Антимонопольний комітет України.
2. Основними функціями Антимонопольного комітету України у сфері державних закупівель є:
підготовка та подання до Кабінету Міністрів України, Рахункової палати піврічних звітів щодо здійснення замовниками закупівель;
розробка нормативно-правових актів виключно у випадках, передбачених цим Законом;
проведення перевірок щодо дотримання розпорядниками державних коштів вимог законодавства у сфері закупівель відповідно до цього Закону;
подання матеріалів до правоохоронних органів у випадках, передбачених цим Законом;
співробітництво з органами державної влади щодо запобігання проявам корупції у сфері здійснення закупівель;
міжнародне співробітництво у сфері закупівель;
подання Кабінету Міністрів України пропозицій щодо визначення генерального замовника;
здійснення контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції у сфері закупівель, зокрема в разі спотворення результатів торгів (тендерів), у межах компетенції, визначеної чинним законодавством України;
3. Антимонопольний комітет України має право:
вимагати від замовників звіт про результати здійснення процедури закупівлі відповідно до цього Закону та реалізацію договорів про закупівлю;
установлювати строки надання замовниками інформації про закупівлі, що плануються, укладені договори про закупівлі та їх виконання;
у разі виявлення порушень у процедурах закупівель вживати заходів згідно із цим Законом;
забезпечувати організацію контролю за дотриманням законодавства щодо закупівель;
складати протоколи про адміністративні правопорушення за порушення законодавства про здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти;
визначати своїм рішенням:
форму або зразок оголошення про проведення процедур закупівлі та запрошення до участі в них;
форму звіту про результати здійснення процедури закупівлі та додаткові вимоги до нього;
форму протоколу про розкриття тендерних пропозицій;
форму річного плану закупівель за державні кошти;
форму реєстру отриманих тендерних пропозицій;
порядок проведення перевірок (ревізій) щодо дотримання розпорядниками державних коштів вимог законодавства у сфері закупівель та взаємодії з правоохоронними органами;
форму реєстру недобросовісних учасників.
Стаття 3-2. Інші органи, що здійснюють державний нагляд та контроль у сфері закупівель
1. Органами державної влади, крім Антимонопольного комітету України, які здійснюють державний нагляд та контроль в межах своєї компетенції у сфері закупівель, є Державна контрольно-ревізійна служба України, Державне казначейство України, спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади у галузі статистики відповідно до Закону України "Про державну статистику" (
2614-12)
, а також правоохоронні органи.
2. Органи, що здійснюють державний нагляд та контроль у сфері закупівель в межах компетенції, визначеної Конституцією України (
254к/96-ВР)
, законами України та цим Законом, здійснюють такі функції:
Державна контрольно-ревізійна служба:
проводить перевірки щодо дотримання розпорядниками державних коштів вимог законодавства у сфері закупівель відповідно до цього Закону та інших законів України;
здійснює співробітництво з органами державної влади щодо запобігання проявам корупції у сфері здійснення закупівель;
здійснює контроль за дотриманням законодавства щодо закупівель;
складає протоколи про адміністративні правопорушення за порушення законодавства про здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти;
подає матеріали до правоохоронних органів у випадках, передбачених законами України;
здійснює інші функції, передбачені законами України.
Державне казначейство України:
перевіряє наявність та відповідність укладеного договору звіту про здійснення закупівлі та інших передбачених законодавством документів;
перевіряє підстави для здійснення платежів, а саме наявність та відповідність законодавству у сфері закупівель річного плану закупівель та документів, що підтверджують проведення процедур закупівлі, а також правильність оформлення розрахункових документів;
бере участь в економічному обґрунтуванні окремих статей видатків Державного бюджету України;
здійснює контроль за дотриманням законодавства щодо закупівель;
подає матеріали до правоохоронних органів у випадках, передбачених законами України;
вживає заходів для недопущення здійснення платежів з рахунку замовника згідно з узятим зобов'язанням по договору в разі відміни процедури закупівлі за рішенням щодо розгляду скарги (судового позову) з приводу порушень при проведенні замовником процедур закупівель;
здійснює інші функції, передбачені законами України.
Спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади у галузі статистики відповідно до Закону України "Про державну статистику" (
2614-12)
:
проводить облік закупівель шляхом збирання інформації про заплановані закупівлі та торги, що відбулися;
затверджує форми статистичної звітності у сфері закупівель;
здійснює інші функції, передбачені законами України.
Правоохоронні органи здійснюють державний нагляд та контроль у сфері закупівель в межах своєї компетенції, визначеної законами України.
Стаття 3-3. Міжвідомча комісія з питань державних закупівель
1. З метою забезпечення прозорості та відкритості державних закупівель при Рахунковій палаті діє Міжвідомча комісія з питань державних закупівель (далі - Комісія).
До складу Комісії входять по одному представнику від Рахункової палати, Державної контрольно-ревізійної служби України, Державного казначейства України, Антимонопольного комітету України, Міністерства економіки України, три представники, які відповідають за регулювання ринку державних закупівель, від профільного Комітету Верховної Ради України, до предмета відання якого належать питання регулювання ринку державних закупівель, та три представники від Тендерної палати України.
2. Комісія:
надає висновки замовнику щодо можливості застосування процедур закупівлі з обмеженою участю та в одного учасника відповідно до статті 14 цього Закону;
здійснює розгляд скарг з приводу порушень замовником процедури закупівлі або прийнятих рішень, дій чи бездіяльності та приймає відповідні рішення щодо них у випадках та в порядку, передбачених цим Законом;
здійснює аналіз проблем у сфері закупівель та про результати повідомляє Верховну Раду України, Кабінет Міністрів України, Антимонопольний комітет України, а також приймає відповідні рішення щодо усунення таких проблем;
надає незалежні висновки щодо роботи Антимонопольного комітету України та направляє їх до Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України та у разі необхідності - до правоохоронних органів;
надає пропозиції Антимонопольному комітету України щодо забезпечення дієвого контролю у сфері закупівель;
визначає правові та організаційні методи запобігання корупції, виявлення та припинення її проявів у сфері закупівель;
сприяє створенню умов для розвитку прозорості у сфері закупівель;
сприяє удосконаленню системи забезпечення громадськості інформацією з питань здійснення закупівель;
сприяє запровадженню сучасних механізмів і методів формування прозорого ринку закупівель сільськогосподарської продукції;
сприяє захисту підприємств громадських організацій інвалідів у сфері державних закупівель, у тому числі шляхом прийняття відповідних рішень;
має право запитувати і отримувати інформацію, документи та матеріали щодо діяльності тендерного комітету замовника, здійснених ним закупівель, стану виконання договорів про закупівлю на будь-якій стадії виконання та за результатами їх розгляду (за необхідності із залученням відповідних фахівців та представників правоохоронних органів) приймати рішення відповідно до частини сьомої статті 12 цього Закону. Замовники та учасники на запит (вимогу) Комісії протягом п'яти робочих днів зобов'язані надати інформацію, завірені належним чином копії відповідних документів та матеріалів, за винятком тих, що містять охоронювану законом таємницю. Ненадання замовником інформації, документів та матеріалів за рішенням Комісії може бути підставою для відміни процедури закупівлі;
визначає порядок здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, передбачених підпунктом 3 частини шостої статті 2 цього Закону;
має право визначати особливості здійснення закупівлі товарів, передбачених підпунктом 8 частини шостої статті 2 цього Закону;
має право надавати відповідні висновки, передбачені статтями 26, 34 цього Закону;
затверджує порядок визначення предмета закупівлі;
затверджує методики визначення суми збитків у разі недотримання замовниками вимог чинного законодавства під час здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти, методики оцінки для визначення найкращої тендерної пропозиції, у тому числі питому вагу критеріїв оцінки;
затверджує перелік матеріалів для збірника методичних матеріалів "Збірник методичних матеріалів з питань державних закупівель України";
веде перелік членів тендерного комітету, яких за допущені порушення було виключено зі складу тендерного комітету;
веде реєстр недобросовісних учасників та реєстр учасників процедур закупівель відповідно до цього Закону;
приймає рішення та/або надає рекомендації щодо впровадження у практичну діяльність науково-технічних розробок, технологій, винаходів, методів і методик у сфері державних закупівель та вживає заходів щодо забезпечення дотримання норм діючого законодавства у цій сфері;
визначає порядок та приймає відповідні рішення щодо включення підприємств, установ, організацій до переліку підприємств, установ, організацій, на базі яких проводиться навчання та підвищення кваліфікації з питань організації та здійснення процедур закупівель, веде їх перелік та оприлюднює його на своєму офіційному Інтернет-сайті;
визначає порядок та здійснює атестацію викладачів, які проводять навчання чи підвищення кваліфікації з питань організації та здійснення процедур закупівель, затверджує програми навчання і підвищення кваліфікації з питань організації та здійснення процедур закупівель;
має право надавати висновки та приймати рішення з інших питань, що стосуються сфери державних закупівель.
3. Комісію очолює голова. Голова та секретар Комісії обираються з числа її членів не менше ніж двома третинами голосів членів Комісії.
Кожен член Комісії має один голос.
4. Комісія затверджує положення про Міжвідомчу комісію з питань державних закупівель.
5. Комісія є незалежною у своїй діяльності. Втручання у діяльність Комісії та вчинення тиску на її членів забороняються. Діяльність Комісії є прозорою для суспільства.
6. Засідання Комісії вважається правомочним, якщо на ньому присутні не менше ніж дві третини членів Комісії. Рішення Комісії з питань, передбачених абзацом другим частини другої цієї статті та абзацом третім частини другої статті 34 цього Закону, вважається прийнятим, якщо за нього проголосували не менше ніж дві третини членів Комісії, присутніх на її засіданні, з інших питань вважається прийнятим, якщо за нього проголосували більше ніж половина членів, присутніх на засіданні Комісії. При рівному розподілі голосів членів голос голови Комісії, а у разі його відсутності - головуючого на засіданні, є вирішальним. Всі рішення Комісії оформлюються одночасно за підписом голови та секретаря Комісії.
Комісія у разі виявлення під час розгляду та аналізу документів і матеріалів щодо здійснення державних закупівель ознак злочину має право передавати такі документи та матеріали до правоохоронних органів.
7. Всі рішення та висновки Комісії, прийняті в межах її компетенції, відповідно до вимог цього Закону, є обов'язковими для виконання замовниками, учасниками, іншими особами, яких вони стосуються.
З метою забезпечення здійснення громадського контролю у сфері державних закупівель Комісія надсилає Тендерній палаті України копії всіх рішень та висновків протягом двох робочих днів з дати їх прийняття.
Рішення та висновки Комісії, передбачені абзацами третім, дванадцятим - сімнадцятим, дев'ятнадцятим - двадцять четвертим частини другої цієї статті, набирають чинності з дати їх опублікування в інформаційному бюлетені, що видає Тендерна палата України, але не пізніше п'яти робочих днів з дати їх прийняття, незалежно від такого опублікування, інші рішення та висновки Комісії набирають чинності через п'ять робочих днів з дати їх прийняття, крім випадків, передбачених цим Законом.
Всі рішення та висновки Комісії можуть бути оскаржені у судовому порядку, з урахуванням вимог цього Закону.
8. Організаційно-методичне забезпечення діяльності Комісії здійснює Антимонопольний комітет України.
Розділ I-2
ОБОВ'ЯЗКОВІ ПЕРЕДУМОВИ ЗДІЙСНЕННЯ ЗАКУПІВЕЛЬ
Стаття 4. Міжнародні зобов'язання України щодо здійснення закупівель
Якщо норми міжнародного договору України, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України, містять положення, відмінні від норм цього Закону, то застосовуються норми міжнародного договору України.
Стаття 4-1. Прозорість здійснення державних закупівель та оприлюднення інформації щодо закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти
1. З метою запобігання проявам корупції та формування ефективного конкурентного середовища у сфері закупівель замовник зобов'язаний забезпечити прозорість здійснення державних закупівель шляхом оприлюднення необхідної інформації, передбаченої цим Законом щодо закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти за допомогою інформаційних систем у мережі Інтернет, а саме розмістити:
річні плани державних закупівель;
оголошення про заплановану закупівлю чи про проведення попередньої кваліфікації;
протокол розкриття тендерних (цінових) пропозицій;
акцепт тендерної пропозиції та повідомлення про результати торгів;
запит щодо цінових пропозицій (котирувань);
звіт про результати здійснення процедури закупівлі, включаючи всі додатки до нього;
оголошення про результати проведеної процедури закупівлі;
інформацію, що стосується розгляду скарги, у разі її надходження (інформацію про отримання скарги, рішення щодо розгляду скарги).
Інформація щодо державних закупівель, передбачена цим Законом, розміщується послідовно принаймні в одній з інформаційних систем у мережі Інтернет згідно з власним регламентом та в порядку, передбаченому інформаційними системами. При цьому в обраній замовником інформаційній системі у мережі Інтернет мають бути розміщені всі без винятку документи щодо державних закупівель, передбачені цією статтею.
2. Інформаційна система в мережі Інтернет у визначенні цього Закону є сукупністю програмних засобів з власною адресою в мережі Інтернет, яка забезпечує доступ до інформаційних ресурсів і відповідає таким обов'язковим вимогам: забезпечує збирання, накопичення, передачу та обробку інформації щодо державних закупівель замовників з усіх адміністративно-територіальних одиниць України; відповідає встановленим законодавством вимогам щодо захисту державної інформації; надає можливість здійснення електронних державних закупівель та відповідає іншим вимогам, встановленим цим Законом.
3. Строки висвітлення інформації, передбаченої у частині першій цієї статті, повинні відповідати строкам здійснення процедур закупівель товарів, робіт і послуг, передбачених Законом.
4. Замовник оприлюднює інформацію, передбачену цим Законом, в інформаційних системах в мережі Інтернет шляхом її направлення до таких систем у паперовому або електронному вигляді в порядку, передбаченому інформаційними системами.
5. Замовник має право здійснити закупівлю за процедурами, зазначеними в статті 13 цього Закону (крім процедури закупівлі в одного учасника), шляхом здійснення електронних державних закупівель, з дотриманням вимог, встановлених цим Законом.
6. Оприлюднення інформації щодо закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти в інформаційних системах у мережі Інтернет, передбаченої в частині першій цієї статті, не вважається здійсненням електронних державних закупівель.
7. Антимонопольний комітет України здійснює контроль за дотриманням конкурентного законодавства інформаційними системами в мережі Інтернет та сприяє розвитку конкуренції у цій сфері. Втручання у вибір замовником інформаційних систем у мережі Інтернет інших розпорядників державних коштів, а також неправомірне використання інформаційних систем у мережі Інтернет забороняються.
8. З метою забезпечення здійснення парламентського контролю замовник зобов'язаний на звернення Верховної Ради України, комітетів Верховної Ради України, народних депутатів України надавати повну, достовірну інформацію, що стосується здійснення ним закупівель, та у разі виявлення порушень чинного законодавства у сфері закупівель вживати відповідних заходів щодо їх усунення.
Стаття 4-2. Вимоги щодо інформаційних систем у мережі Інтернет щодо забезпечення захисту державної інформації, здійснення електронних державних закупівель та забезпечення виконання вимог цього Закону
1. Інформаційна система у мережі Інтернет в частині забезпечення захисту державної інформації, здійснення електронних державних закупівель та забезпечення виконання вимог цього Закону повинна:
мати власний регламент - документ, що визначає порядок функціонування системи та вимоги щодо роботи в цій системі;
забезпечувати підтримку багатомовності, у тому числі українською та англійською мовами;
мати побудовану комплексну систему захисту інформації;
використовувати засоби технічного захисту інформації, які мають експертні висновки Департаменту спеціальних телекомунікаційних систем та захисту інформації Служби безпеки України;
мати атестат відповідності Комплексній системі захисту інформації Департаменту спеціальних телекомунікаційних систем та захисту інформації Служби безпеки України;
виконувати функції, встановлені частиною другою статті 4-1 цього Закону;
надавати можливість здійснення електронних державних закупівель в режимі on-line відповідно до вимог, визначених цим Законом, з використанням промислово придатних технологічних рішень, які побудовані на процесах (способах) перетворення даних при електронному оприлюдненні, розміщенні та періодичному оновленні документів, перетворенні даних при відображенні електронного документообігу; автоматизованого здійснення державних закупівель, що підтверджується відповідними охоронними документами.
3. Неоприлюднення замовником інформації щодо здійснення державних закупівель, передбаченої цим Законом, в інформаційній системі у мережі Інтернет, яка відповідає вимогам, визначеним цим Законом, може оскаржуватися в порядку, передбаченому статтею 37 цього Закону, або в судовому порядку та є підставою для відміни торгів.
Стаття 5. Недискримінація учасників
1. Вітчизняні та іноземні учасники беруть участь у процедурі закупівлі на рівних умовах відповідно до положень цього Закону.
2. Замовники забезпечують рівноправний доступ усіх учасників до інформації з питань закупівлі.
Стаття 7. Несхвальні та антиконкурентні узгоджені дії учасників
1. Замовник зобов'язаний забезпечити створення умов для проведення прозорих державних закупівель та оприлюднення інформації в порядку, передбаченому цим Законом.
2. Замовник зобов'язаний відхилити тендерну або кваліфікаційну пропозицію у разі, якщо він має незаперечні докази того, що учасник пропонує, дає або погоджується дати будь-якій службовій особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція про найм на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або на застосування замовником певного виду процедури закупівлі.
3. Замовник зобов'язаний відхилити тендерну або кваліфікаційну пропозицію у разі, якщо він має незаперечні докази того, що:
фізичну особу, яка є учасником, було засуджено за злочин, вчинений під час здійснення процедури закупівлі, чи інший злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому порядку;
посадову особу учасника, яку призначено ним відповідальною за здійснення процедури закупівлі, було засуджено за злочин, пов'язаний з порушенням процедури закупівлі, чи інший злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому порядку.
4. Замовник зобов'язаний відхилити тендерні або кваліфікаційні пропозиції у разі, якщо вони подані учасниками процедури закупівлі, які є пов'язаними особами.
Пов'язана особа - особа, що відповідає будь-якій з наведених нижче ознак:
юридична особа, яка здійснює контроль над учасником або контролюється таким учасником, або перебуває під спільним контролем з таким учасником;
фізична особа або родичі фізичної особи, які здійснюють контроль над учасником;
посадова особа учасника, уповноважена здійснювати від імені учасника юридичні дії, спрямовані на встановлення, зміну або зупинення правових відносин, а також її родичі.
Під здійсненням контролю слід розуміти володіння безпосередньо або через більшу кількість пов'язаних фізичних чи юридичних осіб найбільшою часткою (паєм, пакетом акцій) статутного капіталу учасника, або управління найбільшою кількістю голосів у керівному органі такого учасника, або володіння часткою (паєм, пакетом акцій), яка становить не менше ніж 20 відсотків статутного капіталу учасника.
Для фізичної особи загальна сума володіння часткою статутного капіталу учасника (голосів у керівному органі) визначається як загальна сума корпоративних прав, що належить такій фізичній особі, членам сім'ї такої фізичної особи та юридичним особам, які контролюються такою фізичною особою або членами її сім'ї.
Для цілей цього Закону родичами вважаються подружжя та їх діти, батьки, брати, сестри, онуки, подружжя дітей, батьків, братів, сестер, онуків.
5. Інформація про відхилення тендерної або кваліфікаційної пропозиції та підстави для відхилення подається замовником у звіті про результати проведення процедури закупівлі та протягом семи календарних днів повідомляється учаснику, який допустив несхвальні та/або антиконкурентні узгоджені дії, передбачені цією статтею.
Р о з д і л II
ЗАГАЛЬНІ УМОВИ ЗДІЙСНЕННЯ ЗАКУПІВЛІ
Стаття 8. Публікація оголошень про здійснення закупівлі
1. З метою створення оптимального конкурентного середовища діяльності засобів масової інформації у сфері закупівель оголошення про заплановану закупівлю чи про проведення попередньої кваліфікації учасників публікуються у спеціалізованому друкованому засобі масової інформації із загальнодержавною сферою розповсюдження, що публікує інформацію виключно з питань державних закупівель та має назву, яка відноситься безпосередньо саме до сфери державних закупівель (далі - спеціалізований друкований засіб масової інформації), та в інформаційному бюлетені, що видає Тендерна палата України, в інформаційних системах у мережі Інтернет.
З метою забезпечення інформаційно-методичного супроводу державних закупівель згідно з вимогами статті 17-3 цього Закону Тендерна палата України на підставі отриманої інформації від відповідних органів державної влади безкоштовно оприлюднює відомості щодо спеціалізованих друкованих засобів масової інформації, міжнародних видань та інформаційних систем у мережі Інтернет, які відповідають вимогам цього Закону, іншу інформацію на власному Інтернет-сайті, доступ до якого є безкоштовним.
2. Процедура закупівлі не може здійснюватися до публікації оголошення про неї у спеціалізованому друкованому засобі масової інформації та в інформаційному бюлетені, що видає Тендерна палата України, та в інформаційних системах у мережі Інтернет, крім випадків застосування замовником у порядку, встановленому цим Законом, процедур торгів (тендера) з обмеженою участю, запиту цінових пропозицій (котирувань) та закупівлі в одного учасника.
У разі якщо замовником в оголошенні про заплановану закупівлю (проведення попередньої кваліфікації) чи в оголошенні про результати проведеної процедури закупівлі не зазначено або зазначено невірний код, присвоєний інформаційною системою в мережі Інтернет, таке оголошення вважається неоприлюдненим.
3. Оголошення про заплановану закупівлю чи про проведення попередньої кваліфікації учасників додатково розміщуються у відповідних міжнародних виданнях або в інформаційних системах у мережі Інтернет англійською мовою у разі, якщо очікувана вартість предмета закупівлі перевищує суму, еквівалентну:
для товарів - 200 тисячам євро;
для послуг - 300 тисячам євро;
для робіт - 4 мільйонам євро.
Курс євро фіксується згідно з офіційним курсом Національного банку України, встановленим на день відправлення для публікації оголошення про проведення торгів або на день відправлення запрошень до участі у торгах - у разі застосування торгів з обмеженою участю.
4. Редакції спеціалізованих друкованих засобів масової інформації та інформаційного бюлетеня, що видає Тендерна палата України, при прийнятті оголошень про заплановану закупівлю (оголошень про попередню кваліфікацію) та оголошень про результати проведення торгів зобов'язані перевіряти в порядку, визначеному редакціями цих видань, виконання замовниками вимог щодо розміщення інформації в інформаційних системах в мережі Інтернет (наявність підтвердження про відповідність інформаційної системи в мережі Інтернет вимогам, встановленим цим Законом, та наявність і відповідність коду, зазначеного в оголошенні, коду, який присвоєний інформаційною системою в мережі Інтернет).
У разі невиконання або порушення замовниками вимог щодо розміщення інформації в інформаційних системах у мережі Інтернет редакції спеціалізованих друкованих засобів масової інформації та інформаційного бюлетеня, що видає Тендерна палата України, мають право не приймати оголошення для публікації.
Неоприлюднення передбаченої цим Законом інформації щодо здійснення державних закупівель в інформаційних системах в мережі Інтернет є підставою для відміни торгів. За зазначення в документах щодо здійснення державних закупівель, передбачених цим Законом, завідомо неправдивих даних щодо оприлюднення інформації в інформаційних системах у мережі Інтернет службові особи замовників несуть відповідальність, встановлену законодавством.
Стаття 9. Форма повідомлень під час здійснення процедур закупівлі
1. Дійсними визнаються тільки ті заяви та повідомлення, що були подані у письмовій формі, встановленій замовником.
2. Якщо під час здійснення процедур закупівлі сторони передавали інформацію в інших формах, ніж письмова, зміст такої інформації повинен бути письмово підтверджений ними.
3. В разі здійснення замовником електронних державних закупівель обмін інформацією та повідомленнями відбувається з використанням електронного документообігу та електронного цифрового підпису в режимі on-line.
Стаття 10. Мова, що застосовується під час здійснення процедури закупівлі
1. Оголошення про здійснення процедури закупівлі, запрошення до участі у процедурах закупівлі, повідомлення про проведення попередньої кваліфікації учасників, а також тендерна документація готуються українською мовою та однією з іноземних мов, що використовуються у міжнародній торгівлі, у випадках, передбачених цим Законом. Тексти повинні бути автентичними, визначальним є україномовний текст.
2. Тендерні пропозиції подаються мовою (мовами), зазначеною (зазначеними) замовником у тендерній документації.
Стаття 12. Тендерні комітети
1. Тендерний комітет створюється для організації та проведення процедур закупівлі товарів, робіт та послуг за державні кошти на засадах колегіальності у прийнятті рішень, відсутності конфлікту інтересів членів тендерного комітету та їх неупередженості.
2. Склад тендерного комітету, положення про тендерний комітет затверджуються рішенням замовника. До складу тендерного комітету замовника не можуть входити посадові особи та представники учасників, їх близькі родичі, посадові особи об'єднань підприємств, їх представники та близькі родичі.
3. Членами тендерного комітету є представники замовника в кількості не менше 5 осіб.
4. Керівництво роботою тендерного комітету здійснює його голова, який призначається рішенням замовника у вигляді відповідного розпорядчого акта та є особою, що має право на підписання договорів про закупівлю. Голова тендерного комітету організовує його роботу і несе персональну відповідальність за виконання покладених на комітет функцій.
Голова тендерного комітету призначає заступника (заступників) голови, відповідального секретаря та визначає функції кожного члена тендерного комітету.
5. Рішення з питань, що розглядаються на засіданнях тендерного комітету, приймаються простою більшістю голосів у присутності не менше двох третин членів тендерного комітету. У разі рівного розподілу голосів голос голови комітету є ухвальним.
6. Рішення комітету оформляється протоколом, який підписується усіма членами тендерного комітету, що брали участь у голосуванні.
7. Члени тендерного комітету протягом шести місяців з моменту вступу до тендерного комітету мають отримати відповідні свідоцтва встановленого зразка про проходження навчання чи підвищення кваліфікації з питань організації та здійснення процедур закупівель. Повторне підвищення кваліфікації або навчання здійснюється не рідше одного разу кожні два роки.
Викладачами на курсах навчання та підвищення кваліфікації з питань організації та здійснення процедур закупівель можуть бути особи, які пройшли атестацію, що здійснюється Комісією не рідше ніж один раз на два роки з метою визначення достатності їх освіти, кваліфікації та досвіду для підготовки кваліфікованих кадрів. Інформація про видачу атестатів оприлюднюється на офіційному Інтернет-сайті Комісії протягом трьох робочих днів з моменту прийняття Комісією відповідного рішення.
Інформацію про проходження членами тендерного комітету навчання чи підвищення кваліфікації з питань організації та здійснення процедур закупівель з копіями відповідних свідоцтв замовник надсилає Комісії не пізніше 15 січня року, наступного за звітним.
У разі виявлення Комісією порушень за результатами діяльності тендерного комітету, здійснених ним закупівель, які призвели до відміни процедури закупівлі та/або визнання договору недійсним (нікчемним), Комісія має право прийняти рішення щодо виключення зі складу тендерного комітету осіб, що входять до його складу, та/або щодо вчинення замовником певних дій для усунення виявлених порушень, про що протягом трьох робочих днів повідомляє замовника, Антимонопольний комітет України, Державне казначейство України (обслуговуючий банк), Тендерну палату України. Усі рішення та дії такого тендерного комітету з моменту отримання рішення Комісії щодо виключення зі складу тендерного комітету осіб, що входять до його складу, не мають юридичної сили, а договори, укладені після отримання такого рішення, вважаються нікчемними (недійсними).
Рішення Комісії щодо виключення зі складу тендерного комітету осіб, що входять до його складу, тягне за собою внесення відомостей про членів такого тендерного комітету до переліку членів тендерного комітету, яких за допущені порушення було виключено зі складу тендерного комітету (далі - перелік), та недопущення таких осіб до членства у будь-якому тендерному комітеті строком на два роки.
Перелік оприлюднюється на офіційному Інтернет-сайті Комісії. Відомості до переліку вносяться протягом трьох робочих днів з моменту прийняття Комісією відповідного рішення. Датою включення відомостей про членів такого тендерного комітету до переліку є дата прийняття Комісією відповідного рішення.
Замовник протягом трьох робочих днів з моменту отримання рішення Комісії щодо виключення зі складу тендерного комітету осіб, що входять до його складу, зобов'язаний затвердити новий склад тендерного комітету та про прийняте рішення протягом одного робочого дня повідомити Комісію, Антимонопольний комітет України, Державне казначейство України (обслуговуючий банк), Тендерну палату України.
Державне казначейство України (обслуговуючий банк) не має права здійснювати платежі з рахунку замовника у разі, якщо подані документи щодо здійснення державних закупівель містять підписи осіб, стосовно яких є рішення Комісії щодо їх виключення зі складу тендерного комітету. У разі подання таких документів на здійснення платежів Державне казначейство України (обслуговуючий банк) протягом двох робочих днів повідомляє правоохоронні органи, а також Комісію, Антимонопольний комітет України, Тендерну палату України.
8. Спеціалісти, юристи, економісти, консультанти та інші фізичні чи юридичні особи, які можуть залучатися до роботи тендерних комітетів на договірних засадах відповідно до законодавства, та нотаріуси, які посвідчують договори про закупівлю (в разі нотаріального посвідчення договорів про закупівлю на вимогу замовника), не можуть бути членами тендерного комітету та не несуть відповідальності за рішення, дії або бездіяльність тендерного комітету та службових осіб замовника, учасника чи інших осіб, та за виконання (невиконання) договорів про закупівлю, укладених на підставі рішення тендерного комітету замовника, та за наслідки, спричинені такими рішеннями, діями або бездіяльністю.
Стаття 13. Процедури здійснення закупівлі
Закупівля може здійснюватися шляхом таких процедур:
відкритих торгів із зменшенням ціни;
торгів з обмеженою участю;
двоступеневих торгів;
запиту цінових пропозицій (котирувань);
закупівлі в одного учасника;
редукціон.
Стаття 14. Особливості застосування деяких процедур закупівлі
1. Основними процедурами здійснення державних закупівель є редукціон та відкриті торги із зменшенням ціни.
2. Застосування процедури торгів з обмеженою участю для закупівлі товарів, робіт і послуг, очікувана вартість яких перевищує 500 тисяч гривень, потребує отримання відповідного висновку Комісії згідно із статтею 3-3 цього Закону, крім випадку, коли процедура торгів з обмеженою участю застосовується після проведення попередньої кваліфікації учасників.
Застосування процедури закупівлі в одного учасника потребує отримання відповідного висновку Комісії згідно із статтею 3-3 цього Закону, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує 30 тисяч гривень для товарів та послуг та 300 тисяч гривень для робіт.
Відповідальність за застосування цих процедур закупівель несе виключно замовник.
3. Замовник не має права ділити закупівлю товару, роботи, послуги на частини з метою уникнення проведення відкритих торгів із зменшенням ціни.
Стаття 14-1. Закупівля товарів на засадах міжвідомчої координації
1. Кабінет Міністрів України затверджує перелік товарів, які закуповуються на умовах міжвідомчої координації, порядок її здійснення та генерального замовника. В разі, якщо у планах двох і більше головних розпорядників коштів Державного бюджету України передбачається закупівля одного з товарів, які закуповуються на умовах міжвідомчої координації, на загальну суму, що перевищує 700 тисяч гривень, Антимонопольний комітет України подає Кабінету Міністрів України пропозиції щодо визначення генерального замовника.
2. Генеральний замовник:
здійснює процедури закупівлі відповідних товарів згідно із законодавством та визначає учасників - переможців процедури закупівлі;
інформує всіх заінтересованих головних розпорядників коштів Державного бюджету України про результати процедур закупівлі.
3. Головні розпорядники укладають договори закупівлі товарів з учасниками, що визначені генеральним замовником переможцями за результатами здійснених ним процедур закупівлі, крім випадків, коли товар не відповідає вимогам головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо його технічних характеристик, якості, умов поставки, ціни тощо. У цьому разі головний розпорядник має право відмовитися від укладення договору закупівлі, поінформувавши про це генерального замовника, і самостійно здійснити процедуру закупівлі такого товару.
4. Генеральний замовник після отримання від замовників повідомлень про акцепт тендерних пропозицій та укладення договору або відмову в акцепті тендерних пропозицій подає Антимонопольному комітету України і усім заінтересованим замовникам звіт про результати здійснення процедур закупівлі із зазначенням у ньому всіх замовників.
Стаття 15. Кваліфікаційні вимоги до учасників
1. Замовник може вимагати від учасників надання ними підтвердженої документально інформації про відповідність кваліфікаційним вимогам. Такими вимогами можуть бути:
наявність дозволу або ліцензії на провадження відповідної діяльності (у випадках, передбачених законодавством);
наявність обладнання, а також працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;
сплата податків і зборів (обов'язкових платежів), передбачених законодавством;
провадження учасниками господарської діяльності відповідно до положень їх статутів;
відсутність рішення про визнання учасника в установленому порядку банкрутом чи порушення проти нього справи про банкрутство.
2. Кваліфікаційні вимоги, встановлені цією статтею, зазначаються у документації, необхідній для здійснення попередньої кваліфікації учасників (якщо така процедура застосовується), тендерній документації чи інших документах, пов'язаних з поданням тендерних пропозицій.
3. Замовник не повинен встановлювати дискримінаційні вимоги до учасників.
Стаття 16. Реєстр недобросовісних учасників
1. До реєстру недобросовісних учасників включаються відомості про учасників:
які безпідставно відмовилися від підписання договору;
з якими було розірвано договори у зв'язку із суттєвими порушеннями ними умов договору без відповідних підстав;
які вчинили несхвальні та антиконкурентні узгоджені дії, передбачені цим Законом;
які порушили законодавство про захист економічної конкуренції у сфері державних закупівель;
які надали у тендерних пропозиціях будь-яку недостовірну інформацію.
2. Ведення реєстру недобросовісних учасників здійснює Комісія. Порядок ведення та функціонування реєстру недобросовісних учасників визначається рішенням Комісії. Відомості до реєстру недобросовісних учасників вносяться на строк, що не може перевищувати два роки.
3. Реєстр недобросовісних учасників повинен містити такі відомості:
інформацію про учасника процедури закупівлі (повне найменування, юридична та фактична адреса, ідентифікаційний код за Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України (для юридичних осіб), прізвище, ім'я, по батькові, місце реєстрації, ідентифікаційний номер за Державним реєстром фізичних осіб - платників податків та інших обов'язкових платежів (для фізичних осіб);
підстави внесення учасника до реєстру недобросовісних учасників;
дату внесення зазначених відомостей до реєстру недобросовісних учасників;
інші відомості за рішенням Комісії.
4. Реєстр недобросовісних учасників оприлюднюється на офіційному Інтернет-сайті Комісії та в тематичному каталозі учасників процедур закупівель.
Стаття 16-1. Реєстр учасників процедур закупівель
1. З метою підвищення стабільності ринку державних закупівель, активізації участі у процедурах закупівлі за рахунок державних коштів ведеться реєстр учасників процедур закупівель.
2. До реєстру учасників процедур закупівель включаються учасники на підставі їх звернення відповідно до проведеної рейтингової оцінки, залежно від кількості процедур закупівель, у яких учасник брав участь, кількості перемог у процедурах закупівлі, кількості виконаних своєчасно та в повному обсязі договорів про державні закупівлі, інших критеріїв.
3. Ведення реєстру учасників процедур закупівель здійснює Комісія. Порядок ведення та функціонування реєстру учасників процедур закупівель визначається рішенням Комісії.
4. У разі внесення учасника, якого включено до реєстру учасників процедур закупівель, до реєстру недобросовісних учасників, такий учасник автоматично виключається з реєстру учасників процедур закупівель.
5. Реєстр учасників процедур закупівель оприлюднюється на офіційному Інтернет-сайті Комісії та в тематичному каталозі учасників процедур закупівель.
Стаття 17. Звіт про результати здійснення процедури закупівлі
1. У звіті про результати здійснення процедури закупівлі за встановленою формою, який зберігається замовником протягом трьох років, обов'язково зазначаються:
стислий опис предмета закупівлі;
найменування та адреси учасників, що подали тендерні пропозиції, кваліфікаційні пропозиції, найменування та адреса учасника, з яким укладено договір про закупівлю, а також ціна цього договору;
ціна і стислий опис інших основних умов кожної тендерної пропозиції та договору про закупівлю, а також додаткові умови, запропоновані учасниками;
стислий виклад критеріїв порівняння та оцінки тендерних пропозицій і визначення переможця процедури закупівлі;
у разі відхилення окремих або всіх тендерних пропозицій - обгрунтування підстав відхилення;
дата опублікування оголошення про заплановану закупівлю (оголошення про проведення попередньої кваліфікації учасників, оголошення щодо цінових пропозицій (котирувань) відповідно до статті 8 цього Закону та оголошення (повідомлення) про результати проведення торгів відповідно до статті 29-1 цього Закону чи дата відправлення запрошення до участі в процедурах торгів з обмеженою участю, закупівлі в одного учасника та дата повідомлення учасників про результати проведеної процедури;
виклад причин і обставин, якими керувався замовник торгів під час обрання іншої процедури закупівлі, ніж процедура відкритих торгів із зменшенням ціни, з обгрунтуванням її вибору;
стислий виклад будь-яких запитів щодо роз'яснення кваліфікаційної або тендерної документації, відповідей на них, а також будь-яких змін цієї документації;
у разі якщо в результаті торгів не було укладено договір про закупівлю, - виклад підстав такого рішення;
у разі відхилення тендерної пропозиції відповідно до положень цього Закону - виклад підстав для відхилення;
відомості про кваліфікацію учасників, що подали тендерні пропозиції; заявки на участь у попередній кваліфікації учасників або запис про відсутність таких заявок; підстави застосування попередньої кваліфікації учасників; подані оскарження, позови та результати їх розгляду; зупинення процедури закупівлі; склад тендерного комітету;
дата акцепту тендерної пропозиції та укладення договору про закупівлю;
адреси обраних замовником інформаційних систем у мережі Інтернет та коди, присвоєні інформаційними системами у мережі Інтернет.
інформація про відсутність учасника - переможця процедури закупівлі в реєстрі недобросовісних учасників;
інформація про наявність учасника - переможця процедури закупівлі в тематичному каталозі учасників процедур закупівель.
2. З метою запобігання порушенням чинного законодавства, під час оплати за договорами, укладеними за результатами процедур закупівель, замовник до звіту про результати здійснення процедури закупівлі обов'язково додає:
копії оголошення про заплановану закупівлю (оголошення про проведення попередньої кваліфікації, оголошення щодо цінових пропозицій (котирувань), оголошення (повідомлення) про результати торгів, що були опубліковані у спеціалізованому друкованому засобі масової інформації, завірені цим друкованим засобом, та в інформаційному бюлетені, що видає Тендерна палата України, завірені Тендерною палатою України, а у випадках, якщо вартість договору перевищує суму, передбачену частиною третьою статті 8 цього Закону, також копії оголошення про заплановану закупівлю та про результати торгів, що були опубліковані у міжнародному інформаційному бюлетені, що видає Тендерна палата України, завірені Тендерною палатою України;
копію документа, що підтверджує розміщення документів, передбачених статтею 4-1 цього Закону, завірену інформаційною системою в мережі Інтернет.
Під час оплати за договорами, укладеними підприємствами, банки перевіряють наявність звіту про результати здійснення процедури закупівлі та інших документів, що підтверджують виконання такими підприємствами вимог цього Закону.
У разі здійснення торгів з обмеженою участю чи процедури закупівлі в одного учасника органи казначейства (обслуговуючий банк) не мають права здійснювати платежі з рахунку замовника згідно з узятим зобов'язанням за договором, якщо закупівлю здійснено з порушенням вимог статті 14 цього Закону. Інформацію про такі договори Державне казначейство України (обслуговуючий банк) протягом двох робочих днів надсилає до правоохоронних органів, а також до Комісії, Антимонопольного комітету України, Тендерної палати України.
Звіт про результати процедури закупівлі (крім інформації, що містить державну таємницю) протягом 10 календарних днів з дати його затвердження оприлюднюється замовником в інформаційній системі у мережі Інтернет.
3. Строк зберігання документів щодо здійснення процедур закупівель має становити три роки.
Розділ II-1
ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ У СФЕРІ ДЕРЖАВНИХ ЗАКУПІВЕЛЬ
Стаття 17-1. Участь громадськості у формуванні та реалізації державної політики у сфері державних закупівель
1. Громадяни, громадські організації, їх спілки беруть участь у формуванні та реалізації державної політики у сфері державних закупівель шляхом:
участі в розробці, обговоренні проектів законодавчих та інших нормативно-правових актів у сфері державних закупівель;
забезпечення вільного доступу громадськості до інформації щодо витрачання державних коштів на закупівлю товарів, робіт та послуг;
забезпечення гласності, відкритості, прозорості в діяльності Кабінету Міністрів України, Антимонопольного комітету України, розпорядників державних коштів у сфері державних закупівель;
проведення консультацій з громадськістю, врахування громадської думки;
налагодження системного діалогу Кабінету Міністрів України, Антимонопольного комітету України, розпорядників державних коштів та громадськості;
використання інших форм, передбачених чинним законодавством України.
2. Кабінет Міністрів України, Антимонопольний комітет України, розпорядники державних коштів зобов'язані забезпечити належне реагування на звернення громадян, громадських організацій та їх спілок.
3. Громадяни, громадські організації та їх спілки не мають права втручатися у визначення замовником переможця торгів.
4. Однією з форм участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики у сфері державних закупівель є Тендерна палата України.
Стаття 17-2. Юридичний статус Тендерної палати України
1. Тендерна палата України є неприбутковою спілкою громадських організацій, яка діє згідно з чинним законодавством України. Тендерна палата України не веде будь-якої підприємницької діяльності і не має права надавати будь-які платні послуги, а діє виключно з метою виконання завдань, поставлених перед нею цим Законом та її статутом. Діяльність Тендерної палати України є прозорою для суспільства.
2. Участь у Тендерній палаті України є добровільною.
3. Тендерна палата України є юридичною особою, має власні печатку, бланк, рахунки в банківських установах.
4. Місцезнаходженням Тендерної палати України є місто Київ.
Стаття 17-3. Цілі та завдання Тендерної палати України
1. Тендерна палата України функціонує з метою сприяння: розвитку системи державних закупівель в Україні, прозорості державних закупівель, підвищенню ефективності та раціональності витрачання державних коштів, забезпеченню інформаційно-методичного супроводу державних закупівель, підвищенню конкуренції на ринку державних закупівель, формуванню сучасної інфраструктури державних закупівель, підвищенню професійно-кваліфікаційного рівня спеціалістів з питань державних закупівель, здійсненню громадського контролю. Тендерна палата України є незалежною у своїй діяльності.
2. Тендерна палата України безкоштовно:
розробляє методичні матеріали щодо організації та проведення розпорядниками державних коштів торгів (тендерів);
надає пропозиції щодо вдосконалення нормативно-правових актів у сфері державних закупівель;
організовує конференції, "круглі столи", семінари з питань державних закупівель;
має право надавати висновки щодо скарг відповідно до статті 37 цього Закону;
у разі надходження запиту від замовника, учасника, Антимонопольного комітету України, контролюючих органів, інших державних органів, громадян, громадських організацій або самостійно, в порядку здійснення громадського контролю, надає відповідні висновки стосовно дотримання процедур державних закупівель, а також має право надавати висновки щодо правомірності застосування замовниками процедур закупівель згідно з цим Законом;
у разі надходження запиту від Верховної Ради України, народних депутатів України, комітетів Верховної Ради України, тимчасових слідчих комісій Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Антимонопольного комітету України, контролюючих органів, інших державних органів, уповноважених здійснювати контрольні функції, учасників, громадян, громадських організацій або самостійно в порядку здійснення громадського контролю надає висновки щодо ефективності використання замовниками державних коштів на всіх стадіях закупівлі;
проводить правові, економічні дослідження у сфері державних закупівель;
надає висновки з питань державних закупівель;
аналізує ринки та ціни товарів, робіт та послуг у сфері державних закупівель;
здійснює інші види діяльності, передбачені її статутом;
розробляє методики визначення суми збитків у разі недотримання замовниками вимог чинного законодавства під час здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти;
здійснює заходи, пов'язані з навчанням та підвищенням кваліфікації з питань організації та здійснення процедур закупівель, у тому числі за дистанційною формою, та видає відповідні свідоцтва;
організовує спеціалізовані виставки, ярмарки, конференції, конкурси, спрямовані на забезпечення сталого розвитку ринку державних закупівель та вивчення ринків у сфері державних закупівель.
3. Тендерна палата України не є суб'єктом владних повноважень та не здійснює організаційно-розпорядчих, адміністративно-управлінських функцій.
4. Висновок Тендерної палати України надається також при здійсненні відповідними правоохоронними, іншими державними органами перевірок законності здійснення державних закупівель за їх зверненнями, розгляді справ судом, в інших випадках, передбачених чинним законодавством України.
5. Висновок Тендерної палати України надається протягом 30 календарних днів з дня отримання відповідного запиту в порядку, встановленому Тендерною палатою України.
З метою забезпечення здійснення громадського контролю у сфері державних закупівель замовник надсилає Тендерній палаті України в паперовому або електронному вигляді тендерну (кваліфікаційну) документацію, протокол розкриття тендерних (кваліфікаційних, цінових) пропозицій, протокол оцінки та звіт про результати здійснення процедури закупівлі протягом трьох робочих днів з дати їх затвердження.
6. Тендерна палата України з метою забезпечення здійснення громадського контролю у сфері державних закупівель має право на всіх етапах здійснення державних закупівель запитувати та отримувати у замовників, учасників, інших осіб інформацію, документи та матеріали щодо діяльності тендерного комітету замовника, здійснених замовником закупівель, стану виконання договорів про закупівлю на будь-якій стадії виконання. Замовники, учасники, інші особи протягом п'яти робочих днів з дати отримання відповідного запиту мають надіслати Тендерній палаті України інформацію, завірені належним чином копії документів та матеріалів, за винятком тих, які містять охоронювану законом таємницю.
У разі неможливості надати необхідні документи через їх значний обсяг замовники, учасники, інші особи у строк, що не перевищує двох робочих днів з дати отримання відповідного запиту, забезпечують безперешкодний доступ до цих документів та матеріалів, в тому числі їх копіювання. Відмова у наданні або ненадання протягом визначеного цим Законом строку інформації, копій документів та матеріалів є підставою для звернення Тендерної палати України до правоохоронних органів і Комісії для вжиття ними заходів згідно із законодавством.
7. Відповідальність за повноту та достовірність наданих документів та матеріалів для підготовки та надання Тендерною палатою України відповідних висновків покладається на сторону, якою надаються такі документи та матеріали.
8. При виявленні під час розгляду та аналізу документів і матеріалів щодо здійснення державних закупівель порушень чинного законодавства у сфері державних закупівель, порушень під час здійснення відповідних перевірок контролюючими органами, а також у разі втручання у діяльність, перешкоджання діяльності, а також вчинення тиску на членів або працівників Тендерної палати України з боку будь-яких фізичних чи юридичних осіб Тендерна палата України має право:
направляти інформацію у відповідні органи для вжиття ними належних заходів;
інформувати місцеві ради відповідного рівня, Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Верховну Раду України, комітети Верховної Ради України, Кабінет Міністрів України, Антимонопольний комітет України та громадськість;
оприлюднювати підготовлені висновки щодо виявлених порушень або іншої інформації у засобах масової інформації, проводити громадські слухання з цих питань.
Тендерна палата України у разі виявлення під час розгляду та аналізу документів і матеріалів щодо здійснення державних закупівель ознак злочину має право передавати такі документи та матеріали до правоохоронних органів.
Тендерна палата України у разі виявлення порушень у сфері державних закупівель, які були допущені замовником або Комісією, або контролюючими органами, а також у разі прийняття підзаконних нормативно-правових актів, що суперечать нормам цього Закону, з метою здійснення громадського контролю має право на звернення до суду з позовом про оскарження рішень або висновків Комісії, рішень, дій або бездіяльності замовника, контролюючих органів або підзаконних нормативно-правових актів, що суперечать нормам цього Закону, з одночасним наданням до суду відповідного висновку щодо порушеного питання.
Копію позовної заяви Тендерна палата України надсилає замовнику, а також до Державного казначейства України (обслуговуючого банку), а у разі необхідності - до правоохоронних органів. Державне казначейство України (обслуговуючий банк) з моменту надходження копії позовної заяви зобов'язані не здійснювати платежі з рахунку замовника згідно з узятим зобов'язанням за договором, укладеним за результатами процедури, яка оскаржується.
Інформацію про оскарження рішень або висновків Комісії, рішень, дій або бездіяльності замовника, контролюючих органів або підзаконних нормативно-правових актів, що суперечать нормам цього Закону, Тендерна палата України публікує в інформаційному бюлетені, що видає Тендерна палата України, та оприлюднює на власному Інтернет-сайті.
У разі судового оскарження рішень, дій або бездіяльності замовника, що суперечать нормам цього Закону, дія таких рішень призупиняється до закриття провадження у справі або до набрання рішенням суду законної сили.
9. Тендерна палата України безкоштовно сприяє:
залученню громадськості у сфері державних закупівель;
врахуванню громадської думки при проведенні державної політики у сфері державних закупівель;
проведенню публічних громадських обговорень з питань витрачання державних коштів на закупівлю товарів, робіт і послуг;
опрацюванню отриманих за результатами проведення консультацій з громадськістю пропозицій і зауважень з питань формування та реалізації державної політики у сфері державних закупівель.
10. Тендерна палата України виступає засновником інформаційного бюлетеня, міжнародного інформаційного бюлетеня, інших засобів масової інформації.
Тендерна палата України видає щомісячний збірник методичних матеріалів "Збірник методичних матеріалів з питань державних закупівель України", в якому підлягає опублікуванню, у тому числі, інформація про діяльність Комісії та результати її діяльності. Перелік матеріалів для включення до збірника затверджується Комісією.
За зверненням Комісії Тендерна палата України здійснює інформаційно-методологічне забезпечення діяльності Комісії відповідно до цього Закону.
З метою вивчення ринку продукції та сприяння створенню конкурентного середовища у сфері державних закупівель Тендерна палата України видає тематичний каталог учасників процедур закупівель (далі - каталог) із загальнодержавною сферою розповсюдження, в якому публікується, у тому числі, інформація щодо учасників, ринків та цін товарів, робіт і послуг у сфері державних закупівель, інформація, передбачена статтями 16, 16-1, інша інформація щодо здійснення державних закупівель. Каталог видається у друкованому та електронному вигляді.
До каталогу включаються фізичні та юридичні особи на підставі їх звернення. У зверненні зазначаються такі відомості: повне найменування, юридична та фактична адреса, прізвище, ім'я, по батькові керівника, телефон, ідентифікаційний код за Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України (для юридичних осіб) або прізвище, ім'я, по батькові, місце проживання, телефон, ідентифікаційний номер за Державним реєстром фізичних осіб - платників податків та інших обов'язкових платежів (для фізичних осіб); свідоцтво про державну реєстрацію; дозвіл та/або ліцензія на провадження відповідної діяльності у випадках, передбачених законодавством; інші документи, що підтверджують реєстрацію (для нерезидентів); досвід (за винятком новостворених суб'єктів); види товарів, робіт чи послуг, які поставляє (виконує) фізична чи юридична особа; інша інформація. Відповідальність за достовірність інформації несе особа, що звертається.
Інформація про фізичну чи юридичну особу включається до каталогу протягом п'яти робочих днів з дати надходження звернення. Тендерна палата України має право звернутися до контролюючих, правоохоронних та інших державних органів для перевірки інформації, зазначеної у зверненні. У такому разі строк включення інформації про фізичну чи юридичну особу до каталогу подовжується до 30 робочих днів. Виявлення фактів надання фізичною чи юридичною особою будь-якої недостовірної інформації є підставою для невключення інформації до каталогу. Рішення про відмову у включенні до каталогу може бути оскаржене фізичною чи юридичною особою до Комісії або до суду. Інформація, зазначена в каталозі, оновлюється щорічно. Інформація про фізичну чи юридичну особу включається до каталогу строком на один рік, із завершенням якого підлягає оновленню.
Інформація, зазначена в каталозі, використовується замовником в порядку, визначеному цим Законом, під час організації та проведення процедур закупівель.
11. Тендерна палата України безкоштовно забезпечує Верховну Раду України, народних депутатів України, комітети Верховної Ради України, тимчасові слідчі комісії Верховної Ради України, Кабінет Міністрів України та Антимонопольний комітет України інформаційно-аналітичними матеріалами щодо державних закупівель, у разі необхідності надає відповідні висновки та матеріали.
12. Діяльність Тендерної палати України, а також результати такої діяльності, у тому числі висновки, інші документи Тендерної палати України можуть бути оскаржені виключно у судовому порядку відповідно до закону.
Стаття 17-4. Керівні та контролюючий органи
1. Керівними органами Тендерної палати України є її з'їзд та правління.
2. Контролюючим органом Тендерної палати України є її ревізійна комісія.
3. Повноваження керівних та контролюючого органів Тендерної палати України визначаються статутом Тендерної палати України та цим Законом.
Стаття 17-5. Наглядова рада та державний нагляд за діяльністю Тендерної палати України
1. До складу Наглядової ради Тендерної палати України входять три представники від Антимонопольного комітету України та по одному представнику від Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України, Головного контрольно-ревізійного управління України, Рахункової палати, Державного казначейства України, а також три народних депутати України за поданням профільного Комітету Верховної Ради України, до предмета відання якого належать питання регулювання ринку державних закупівель. Тендерна палата України своїм рішенням може вводити до складу Наглядової ради інших осіб.
4. Члени Наглядової ради не можуть бути членами правління Тендерної палати України.
5. Члени Наглядової ради виконують свої функції на громадських засадах.
6. Наглядова рада є дорадчим органом.
7. Наглядова рада:
дає рекомендації та пропозиції правлінню Тендерної палати України щодо забезпечення ефективної роботи Тендерної палати України;
затверджує своїм рішенням регламент роботи Наглядової ради;
у разі потреби вимагає скликання з'їзду;
здійснює в межах своїх повноважень нагляд за дотриманням Тендерною палатою України вимог цього Закону;
бере участь у громадських обговореннях та слуханнях;
сприяє виконанню Тендерною палатою України своїх завдань та функцій;
виконує інші функції, передбачені статутом Тендерної палати України та цим Законом.
8. Наглядова рада діє виключно в межах повноважень, передбачених статутом Тендерної палати України та цим Законом. Рекомендації Наглядової ради є обов'язковими для врахування Тендерною палатою України у частині, що не суперечить закону.
Р о з д і л III
ПРОЦЕДУРИ ВІДКРИТИХ ТОРГІВ ІЗ ЗМЕНШЕННЯМ ЦІНИ ТА ТОРГІВ З ОБМЕЖЕНОЮ УЧАСТЮ
Стаття 18. Умови застосування процедур відкритих торгів із зменшенням ціни та торгів з обмеженою участю щодо закупівлі товарів, робіт, послуг
1. Під час проведення відкритих торгів із зменшенням ціни тендерні пропозиції мають право надавати всі заінтересовані учасники, інформацію про яких включено до каталогу, запрошені замовником шляхом публікації оголошення відповідно до положень статей 4-1 та 8 цього Закону.
2. Під час проведення торгів з обмеженою участю тендерні пропозиції мають право надавати лише ті учасники, інформацію про яких включено до каталогу, які запрошені замовником взяти участь у процедурі закупівлі.
3. Процедури торгів з обмеженою участю можуть застосовуватися у разі, якщо:
товари, роботи чи послуги через їх складний або спеціалізований характер можуть бути запропоновані обмеженою кількістю учасників.
4. Під час проведення торгів з обмеженою участю замовник запрошує до участі у процедурі закупівлі учасників, інформацію про яких включено до каталогу, кількість яких могла б забезпечити вибір найбільш вигідної пропозиції та конкуренцію, але не менше трьох.
Стаття 18-1. Попередня кваліфікація при проведенні торгів з обмеженою участю
1. Замовник при проведенні торгів з обмеженою участю має право здійснити попередню кваліфікацію учасників.
2. Інформація про здійснення попередньої кваліфікації учасників оприлюднюється та публікується замовниками згідно з статтями 4-1 і 8 цього Закону.
3. В оголошенні про здійснення попередньої кваліфікації учасників обов'язково зазначаються:
найменування та юридична адреса замовника;
вид, кількість та місце поставки товарів, вид та місце виконання робіт або вид та місце надання послуг;
строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
способи та місце отримання кваліфікаційної документації та розмір плати за неї (якщо таку плату встановлено);
місце та строк подання кваліфікаційних пропозицій;
місце та дата розкриття кваліфікаційних пропозицій;
адреси обраних замовником інформаційних систем у мережі Інтернет та кодів, присвоєних інформаційними системами у мережі Інтернет;
реєстраційний рахунок, який відкритий в органах Державного казначейства України (для підприємств - найменування, МФО обслуговуючого банку та повний перелік відкритих поточних рахунків).
4. Кваліфікаційна документація надається (надсилається) учаснику протягом трьох робочих днів з дня її оплати або з дня отримання відповідного запиту, якщо плату не було встановлено. Документ для оплати кваліфікаційної документації надсилається або надається учаснику у дводенний термін з дня отримання від нього відповідного запиту. Кваліфікаційна документація обов'язково містить:
інструкції щодо підготовки та подання кваліфікаційної пропозиції;
кваліфікаційні вимоги;
стислий виклад критеріїв та процедури оцінки відповідності кваліфікаційним вимогам;
інформацію про документи, необхідні учаснику для підтвердження відповідності встановленим кваліфікаційним вимогам;
інформацію про необхідні технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі:
- відповідну технічну специфікацію, плани, креслення, малюнки;
- кількість товару;
- місце, де мають бути виконані роботи чи надані послуги;
- додаткові послуги, які мають бути надані;
- строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції у разі, якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції тільки стосовно частини товарів, робіт чи послуг, що закуповуються;
зазначення мови (мов), якою (якими) мають бути складені кваліфікаційні пропозиції;
зазначення способу, місця та кінцевого строку подання кваліфікаційних пропозицій;
виклад процедури надання роз'яснень щодо кваліфікаційної документації, а також повідомлення про намір замовника провести збори учасників;
зазначення місця, дати та часу розкриття кваліфікаційних пропозицій;
зазначення прізвища, посади та адреси однієї чи кількох посадових осіб або інших працівників замовника, уповноважених здійснювати зв'язок з учасниками;
іншу інформацію, яку замовник вважає за необхідне включити до кваліфікаційної документації.
Кваліфікаційна документація затверджується тендерним комітетом замовника до подання оголошення про проведення попередньої кваліфікації.
5. Технічна специфікація, плани, креслення, малюнки чи описи предмета закупівлі, що вимагаються замовником, повинні містити:
детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, з викладенням об'єктивних технічних та якісних характеристик;
вимоги щодо технічних характеристик функціонування предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або коли доцільнішим є наведення таких показників;
посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію товарів, робіт чи послуг, що закуповуються, з використанням існуючих міжнародних або національних стандартів, норм та правил.
6. Технічна специфікація не повинна містити посилань на конкретні торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі коли таке посилання є необхідним, специфікація повинна містити вираз "або еквівалент".
7. Кваліфікаційні пропозиції подаються без зазначення ціни. Строк подання кваліфікаційних пропозицій повинен становити не менше 15 календарних днів. Замовник здійснює відбір учасників для подальшої участі у процедурі торгів з обмеженою участю виключно на підставі їх відповідності умовам, зазначеним у кваліфікаційній документації, протягом 14 календарних днів з дати розкриття кваліфікаційних пропозицій.
Розкриття кваліфікаційних пропозицій учасників відбувається у день закінчення строку їх подання у час та у місці, що зазначені в інформації про проведення попереднього кваліфікаційного відбору. До участі у процедурі розкриття кваліфікаційних пропозицій замовником допускаються всі учасники, інформацію про яких включено до каталогу, що подали кваліфікаційні пропозиції, або їх уповноважені представники. Під час розкриття кваліфікаційних пропозицій замовником перевіряються наявність усіх необхідних документів, передбачених кваліфікаційною документацією щодо їх підготовки, правильність їх оформлення. Зазначена інформація, а також найменування та адреса кожного учасника оголошуються. Під час розкриття кваліфікаційних пропозицій складається протокол за визначеною Антимонопольним комітетом України формою, копія якого надається всім учасникам протягом одного робочого дня після отримання від учасника відповідного запиту. Ці відомості зазначаються у звіті про результати проведення процедури закупівлі.
8. Замовник протягом п'яти календарних днів після завершення попередньої кваліфікації учасників повідомляє кожного учасника, що брав у ній участь, про результати її здійснення.
9. До подальшої участі у процедурі торгів з обмеженою участю запрошуються лише ті учасники, інформацію про яких включено до каталогу, які пройшли відбір за результатами здійснення попередньої кваліфікації учасників. Строк подання тендерних пропозицій після проведення попередньої кваліфікації учасників повинен становити не менше 10 календарних днів.
Стаття 19. Інформування учасників про проведення процедури відкритих торгів із зменшенням ціни та торгів з обмеженою участю
1. В оголошенні про проведення відкритих торгів із зменшенням ціни та запрошенні до участі у процедурі торгів з обмеженою участю обов'язково зазначаються:
найменування та юридична адреса замовника торгів;
вид, кількість та місце поставки товарів або вид і місце проведення робіт або надання послуг;
строк поставки товарів, виконання робіт або надання послуг;
кваліфікаційні вимоги, яким повинні відповідати учасники;
способи та місце отримання тендерної документації та розмір плати за неї (якщо таку плату встановлено замовником);
місце та строк подання тендерних пропозицій;
місце та дата розкриття тендерних пропозицій;
умови надання тендерного забезпечення та способи зв'язку для отримання додаткової інформації;
адреси обраних замовником інформаційних систем у мережі Інтернет та коди, присвоєні інформаційними системами у мережі Інтернет (у разі здійснення процедури відкритих торгів із зменшенням ціни, двоступеневих торгів, редукціону);
реєстраційний рахунок, який відкритий в органах Державного казначейства України (для підприємств - найменування, МФО обслуговуючого банку та повний перелік відкритих поточних рахунків).
3. Строк для подання тендерних пропозицій має становити 30 календарних днів від дати опублікування оголошення про проведення торгів в інформаційному бюлетені, що видає Тендерна палата України, чи відправлення запрошення до участі в них. В окремих випадках цей строк може бути скорочено до 15 календарних днів (до 10 календарних днів - у разі проведення процедури торгів з обмеженою участю). Причини скорочення строку викладаються у звіті; вони не повинні свідчити про наміри замовника послабити конкуренцію між учасниками.
У разі потреби замовник має право продовжити строк подання тендерних пропозицій, але не більше ніж на 60 календарних днів.
Стаття 20. Порядок надання тендерної документації
1. Тендерна документація надається (надсилається) учаснику торгів протягом трьох робочих днів з моменту її оплати. Документ для оплати тендерної документації надсилається або надається учаснику в триденний термін з дня отримання від нього відповідного запиту. Надання тендерної документації, визначення її вартості та порядок розрахунків здійснюються відповідно до положень цивільного законодавства.
2. У разі проведення торгів з обмеженою участю на закупівлю товарів і послуг замовник може надсилати тендерну документацію одночасно із запрошенням до участі у торгах.
3.
4. У разі проведення торгів на закупівлю робіт тендерна документація надсилається після попередньої оплати учасником витрат на її підготовку.
Стаття 21. Тендерна документація
1. Тендерна документація повинна містити:
інструкцію щодо підготовки тендерних пропозицій;
перелік критеріїв, які висуваються тендерним комітетом з метою оцінки відповідності учасників встановленим кваліфікаційним вимогам;
інформацію про необхідність документального підтвердження відповідності учасників встановленим кваліфікаційним вимогам;
інформацію про характер і необхідні технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі:
- відповідну технічну специфікацію, плани, креслення, малюнки, підготовлені відповідно до частин другої та третьої цієї статті;
- кількість товару;
- місце, де мають бути виконані роботи чи надані послуги;
- додаткові послуги, які мають бути надані;
- строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
перелік критеріїв та методику їх оцінки для визначення найкращої тендерної пропозиції;
зазначення основних умов, які обов'язково будуть включені до договору про закупівлю;
опис окремої частини або частин предмета закупівлі, щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції у разі, якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції тільки стосовно частини товарів, робіт чи послуг, що закуповуються;
спосіб оцінки і порівняння альтернативних тендерних пропозицій;
методику розрахунку ціни тендерної пропозиції із зазначенням того, чи повинна вона включати інші елементи, крім вартості самих товарів, робіт чи послуг, наприклад, витрати на транспортування, страхування, навантаження, розвантаження, сплату митних тарифів, податків тощо;
інформацію про валюту (валюти), у якій (яких) має бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;
зазначення мови (мов), якою (якими) мають бути складені тендерні пропозиції;
вимоги замовника щодо надання тендерного забезпечення та забезпечення виконання договору про закупівлю;
умови повернення чи неповернення тендерного забезпечення;
зазначення способу, місця та кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
виклад процедури надання роз'яснень щодо тендерної документації, а також повідомлення про намір замовника провести збори учасників;
зазначення строку, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними;
зазначення місця, дати та часу розкриття тендерних пропозицій;
зазначення прізвища, посади та адреси однієї чи кількох посадових осіб або інших працівників замовника, уповноважених здійснювати зв'язок із учасниками;
інформацію про додаткові умови, необхідні для акцепту тендерної пропозиції;
іншу інформацію, яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації;
шкалу розрахунку кроку торгів чи редукціону.
2. Технічна специфікація, плани, креслення, малюнки чи описи предмета закупівлі, що вимагаються замовником, повинні містити:
детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, з викладенням об'єктивних технічних та якісних характеристик;
вимоги щодо технічних характеристик функціонування предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або коли доцільнішим є наведення таких показників;
посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію товарів, робіт чи послуг, що закуповуються з використанням існуючих міжнародних або національних стандартів, норм та правил.
3. Технічна специфікація не повинна містити посилань на конкретні торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі коли таке посилання є необхідним, специфікація повинна містити вираз "або еквівалент".
4. У тендерній документації можуть визначатися взаємовідносини та розрахунки між замовником, експертами, консультантами, учасниками, інформаційними системами в мережі Інтернет відповідно до цивільного законодавства.
5. Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
6. Тендерна документація затверджується тендерним комітетом замовника до подання оголошення про заплановану закупівлю.
Редакції видань, що здійснюють публікацію про заплановану закупівлю чи про проведення попередньої кваліфікації учасників відповідно до статті 8 цього Закону, при прийнятті таких оголошень зобов'язані перевіряти виконання замовниками вимог щодо наявності затвердженої тендерної (кваліфікаційної) документації. У разі невиконання або порушення замовниками вимог щодо наявності затвердженої тендерної (кваліфікаційної) документації редакції видань, що здійснюють публікацію про заплановану закупівлю чи про проведення попередньої кваліфікації учасників, мають право не приймати оголошення для публікації.
Стаття 22. Надання роз'яснень щодо тендерної документації та внесення до неї змін
1. Учасник має право не пізніше ніж за сім календарних днів до закінчення строку подання тендерних пропозицій звернутися до замовника за роз'ясненнями щодо тендерної документації. Замовник протягом трьох робочих днів повинен дати відповідь на запит учасника.
2. Не пізніше ніж за три робочих дні до закінчення строку подання тендерних пропозицій замовник має право з власної ініціативи чи за результатами запитів учасників внести зміни до тендерної документації, при цьому продовживши строк подання та розкриття тендерних пропозицій, та повідомити про зазначені зміни письмово всіх учасників, яким замовник надав тендерну документацію.
3. Якщо замовник проводить збори з метою роз'яснення будь-яких запитів щодо тендерної документації, він повинен вести протокол цих зборів з викладенням у ньому всіх роз'яснень щодо запитів і надіслати його всім учасникам, яким було надано тендерну документацію, незалежно від їх присутності на зборах.
4. У разі несвоєчасного подання замовником роз'яснень щодо змісту тендерної документації, її змін або якщо внесені до тендерної документації зміни є суттєвими, замовник повинен продовжити строк подання тендерних пропозицій. Рішення про продовження строку подання тендерних пропозицій приймається замовником з урахуванням того, що такий строк повинен бути достатнім для врахування учасниками зазначених змін, доповнень або роз'яснень та своєчасного подання тендерних пропозицій, але не меншим ніж три робочих дні.
Стаття 23. Забезпечення тендерної пропозиції
1. Замовник зобов'язаний зазначити у тендерній документації вимоги щодо надання тендерного забезпечення, його розмірів, а також випадки, коли тендерне забезпечення не повертається учаснику.
Вимога щодо надання тендерного забезпечення є обов'язковою, якщо загальна вартість предмета закупівлі перевищує суму 100 тисяч гривень для товарів і послуг та 500 тисяч гривень для робіт.
2. Учасник під час подання тендерної пропозиції одночасно вносить тендерне забезпечення, розмір якого становить один відсоток очікуваної вартості у разі проведення торгів на закупівлю робіт та п'ять відсотків у разі проведення торгів на закупівлю товарів чи послуг на умовах, визначених тендерною документацією. В разі, якщо тендерні пропозиції можуть подаватися щодо частини предмета закупівлі (лота), розмір тендерного забезпечення встановлюється замовником виходячи з очікуваної вартості предмета закупівлі по кожному лоту.
3. У разі надання тендерного забезпечення у формі депозиту замовник повертає учаснику всю суму депозиту разом з нарахованими відсотками банку, в якому було розміщено депозит.
4. У разі якщо тендерне забезпечення буде вноситися за учасника будь-яким іншим підприємством, установою чи організацією, учасник повинен погодити таке рішення із замовником до подання тендерної пропозиції. Учасники процедур закупівлі - бюджетні установи та організації можуть подавати тендерне забезпечення у будь-якій прийнятній для них та замовника формі, що не суперечить чинному законодавству.
5. Тендерне забезпечення не повертається замовником у разі:
відкликання або зміни тендерної пропозиції учасником після закінчення строку її подання;
непідписання учасником, що став переможцем торгів, договору про закупівлю всупереч вимогам тендерної документації;
невиконання інших вимог, передбачених тендерною документацією.
6. Замовник не може претендувати на тендерне забезпечення і повинен повернути відповідну суму учаснику протягом 10 календарних днів з дня настання підстави для повернення тендерного забезпечення у разі:
закінчення строку дії забезпечення тендерної пропозиції, зазначеного у тендерній документації;
укладення договору про закупівлю з учасником, що став переможцем торгів;
відкликання тендерної пропозиції до закінчення строку її подання, якщо це передбачено у тендерній документації;
закінчення процедур закупівлі без укладення договору про закупівлю з жодним із учасників, що подали тендерні пропозиції.
7. Кошти, що надійшли як тендерне забезпечення (у разі коли вони не повертаються учаснику), підлягають перерахуванню до доходів загального фонду відповідного бюджету.
Стаття 24. Порядок подання тендерних пропозицій
1. Тендерна пропозиція подається у письмовій формі за підписом уповноваженої посадової особи учасника у запечатаному конверті або в іншій формі, зазначеній у тендерних документах. На запит учасника замовник підтверджує отримання його тендерної пропозиції із зазначенням дати та часу отримання.
Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеного у тендерній документації лота), а також може подати альтернативну тендерну пропозицію, якщо це передбачено тендерною документацією. Одержана тендерна пропозиція вноситься замовником до реєстру, форма якого визначається Антимонопольним комітетом України.
2. Тендерна пропозиція обов'язково супроводжується документом, що підтверджує надання учасником тендерного забезпечення.
3. Тендерні пропозиції, отримані замовником після закінчення строку їх подання, не розкриваються і повертаються учасникам, що їх подали.
4. Замовник має право до закінчення встановленого строку подання тендерних пропозицій прийняти рішення про його продовження у разі, якщо один чи більше учасників не можуть подати свої тендерні пропозиції до зазначеного строку через об'єктивні причини. Повідомлення про продовження строку, можливі зміни місця та процедури розкриття тендерних пропозицій негайно надсилається кожному учаснику, якому було надано тендерну документацію.
5. Тендерні пропозиції залишаються дійсними впродовж зазначеного у тендерній документації строку. До закінчення цього строку замовник має право вимагати від учасників продовження дії тендерних пропозицій.
Учасник має право:
відхилити таку вимогу, не втрачаючи при цьому наданого ним тендерного забезпечення;
погодитися з вимогою та продовжити строк дії наданих ним тендерної пропозиції та тендерного забезпечення.
6. Учасники, які не продовжують строку дії своїх тендерних забезпечень, вважаються такими, що відхилили вимогу щодо продовження дії своїх тендерних пропозицій.
7. Якщо інше не передбачено тендерною документацією, учасник має право внести зміни або відкликати свою тендерну пропозицію до закінчення строку її подання без втрати свого тендерного забезпечення. Такі зміни чи заява про відкликання тендерної пропозиції можуть бути враховані у разі, якщо вони отримані замовником до закінчення строку подання тендерних пропозицій.
Стаття 25. Забезпечення виконання договору про закупівлю
1. Під час здійснення закупівлі товарів, робіт, послуг замовник має право вимагати від учасника - переможця процедури закупівлі внесення ним під час укладення договору про закупівлю забезпечення його виконання згідно з умовами, зазначеними в тендерній документації. Замовник повертає учаснику забезпечення виконання договору про закупівлю відповідно до умов, зазначених у цьому договорі. Учасники процедур закупівлі - бюджетні установи та організації можуть подавати забезпечення виконання договору у будь-якій прийнятній для них та замовника формі, що не суперечить чинному законодавству.
2. Розмір забезпечення виконання договору про закупівлю становить 15 відсотків його кошторисної вартості під час здійснення закупівлі товарів і послуг та відповідно 5 відсотків у разі закупівлі робіт.
3. Кошти, що надійшли як забезпечення виконання договору (у разі коли вони не повертаються учаснику), підлягають перерахуванню до доходів загального фонду відповідного бюджету.
Стаття 26. Розкриття, оцінка та порівняння тендерних пропозицій
1. Розкриття тендерних пропозицій відбувається у день закінчення строку їх подання у час та у місці, зазначених у тендерній документації.
2. До участі у процедурі розкриття тендерних пропозицій замовником повинні бути допущені всі учасники, що подали тендерні пропозиції, або їх уповноважені представники, а також представники державних органів державної влади (у тому числі депутати всіх рівнів). Відсутність учасника або його уповноваженого представника на процедурі розкриття тендерних пропозицій не є підставою для нерозкриття, нерозгляду або відхилення його тендерної пропозиції.
3. Під час розкриття тендерних пропозицій перевіряється наявність всіх необхідних документів, передбачених тендерною або кваліфікаційною документацією, та мають бути оголошені замовником присутнім представникам учасника найменування та адреса кожного учасника, ціна кожної тендерної пропозиції. У разі здійснення замовником процедури відкритих торгів із зменшенням ціни або другого етапу двоступеневих торгів замовник після розкриття тендерних пропозицій пропонує присутнім представникам учасників зменшувати запропоновану ціну тендерної пропозиції на відповідні, визначені шкалою, розміри кроку торгів. Якщо після трикратного оголошення чергової ціни не буде запропоновано більш низьку ціну в порядку, визначеному шкалою розрахунку кроку торгів, замовник надає можливість присутнім представникам учасників зменшувати в добровільному порядку ціну пропозиції доти, доки кожен із учасників не оголосить про те, що запропонував кінцеву ціну, що обов'язково зазначається в протоколі розкриття тендерних пропозицій. У разі якщо предметом закупівлі є товари, роботи, послуги, які мають технічно складний характер, замовник при здійсненні процедури відкритих торгів із зменшенням ціни або другого етапу двоступеневих торгів має право не застосовувати норму щодо зменшення ціни тендерної пропозиції за умови отримання відповідного висновку Комісії. Під час розкриття тендерних пропозицій складається протокол згідно з установленою Антимонопольним комітетом України формою, копія якого надається всім учасникам на їх запит протягом одного робочого дня після дня отримання від учасника відповідного запиту. Ці відомості зазначаються у звіті про результати здійснення процедури закупівлі. Протокол розкриття тендерних пропозицій оприлюднюється замовником в інформаційних системах в мережі Інтернет протягом п'яти робочих днів з дати розкриття тендерних пропозицій.
Правильність оформлення тендерних (цінових, кваліфікаційних) пропозицій учасників, ступінь відповідності кваліфікаційним вимогам та умовам тендерної (кваліфікаційної) документації або вимогам замовника, зазначеним у запиті (оголошенні) щодо цінових пропозицій (котирувань), зазначаються у протоколі відхилення тендерних (цінових, кваліфікаційних) пропозицій, який є додатком до протоколу оцінки пропозицій учасників.
4. Замовник має право звернутися до учасників за роз'ясненнями змісту їх тендерних пропозицій з метою полегшення їх розгляду, оцінки та порівняння.
5. Замовник та учасники не повинні ініціювати будь-які переговори з питань внесення змін до змісту поданої тендерної пропозиції, включаючи зміну її ціни та коригування, з урахуванням частини шостої цієї статті.
6. Замовник має право на виправлення арифметичних помилок, виявлених у поданій тендерній пропозиції, під час процедури оцінки за умови отримання письмової згоди учасника, який подав цю тендерну пропозицію, на таке виправлення.
7. До оцінки замовник допускає тендерні пропозиції, які не були відхилені згідно з цим Законом.
Замовник визначає переможця торгів із числа учасників, тендерні пропозиції яких не було відхилено, на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених у тендерній документації.
Критеріями оцінки є:
ціна;
строк поставки (виконання);
умови розрахунків;
рейтинг учасника у реєстрі учасників процедур закупівлі відповідно до статті 16-1 цього Закону;
інші критерії відповідно до цього Закону.
У разі, коли замовником не передбачалася можливість подання тендерних пропозицій на частини предмета закупівлі (лоти), замовник може визначити лише одного переможця процедури закупівлі.
Загальний строк здійснення оцінки тендерних пропозицій та визначення переможця торгів не повинен перевищувати 15 робочих днів після дня розкриття тендерних пропозицій.
8. У разі якщо для визначення найкращої тендерної пропозиції використовуються критерії інші, ніж ціна, у тендерній документації має бути визначений (якщо це можливо) їх вартісний еквівалент або питома вага цих критеріїв у загальній оцінці тендерних пропозицій. Питома вага цінового критерію не може бути нижчою 70 відсотків.
9. Замовник має право запросити від будь-якого учасника процедури закупівлі повторне підтвердження відповідності його кваліфікаційним вимогам, встановленим у тендерній документації, чи звернутися за підтвердженням такої інформації до державних органів або відповідних експертних підприємств, установ, організацій, а також ціни його тендерної пропозиції. У разі відмови учасника надати таке підтвердження чи одержання достовірної інформації щодо його невідповідності кваліфікаційним вимогам згідно із статтею 15 цього Закону або факту надання у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації замовник має відхилити тендерну пропозицію цього учасника і визначити переможця торгів серед тих учасників, які залишилися.
10. Для оцінки тендерних пропозицій можуть залучатися відповідні експертні організації чи окремі експерти на договірних засадах між замовником та ними відповідно до положень цивільного законодавства, рекомендації яких можуть бути використані під час визначення переможця процедури закупівлі. Взаємовідносини та порядок розрахунків між сторонами договору та учасниками визначаються в тендерній документації.
Стаття 26-1. Конфіденційність
1. Інформація щодо розгляду та оцінки тендерних пропозицій не надається до укладення договору про закупівлю особам, які офіційно не брали участь у процедурі закупівлі, за винятком випадків, коли така інформація надається виключно Антимонопольному комітету України, Комісії, Тендерній палаті України, суду або для розгляду скарги.
Стаття 27. Відхилення тендерних пропозицій
1. Замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, якщо:
учасник не відповідає кваліфікаційним вимогам, встановленим статтею 15 цього Закону;
тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації;
учасник, який подав тендерну пропозицію, не погоджується з виправленням виявленої замовником арифметичної помилки;
учасник своїми діями призвів до виникнення обставин, зазначених у статті 7 цього Закону;
учасник не надав тендерного забезпечення у випадках, передбачених цим Законом;
учасник не оплатив тендерну (кваліфікаційну) документацію, якщо така плата була встановлена;
учасника включено до реєстру недобросовісних учасників;
дії учасника призвели до виникнення обставин, зазначених у частині дев'ятій статті 26 цього Закону;
інформація про учасника, який подав тендерну пропозицію, відсутня в каталозі.
2. Замовник може відхилити всі тендерні пропозиції до акцепту тендерної пропозиції, якщо це передбачено у тендерній документації.
Стаття 28. Відміна торгів чи визнання торгів такими, що не відбулися
1. Торги відміняються у разі, якщо:
на участь у торгах було подано менше трьох тендерних пропозицій щодо предмета закупівлі, визначеного замовником у тендерній документації;
було відхилено всі тендерні пропозиції відповідно до вимог статті 27 цього Закону;
замовник порушив вимоги цього Закону щодо оприлюднення інформації;
якщо до оцінки допущено тендерні пропозиції менше ніж трьох учасників;
Комісією чи судом прийняте рішення про відміну торгів.
Торги відміняються частково (за лотом), якщо було подано менше трьох тендерних пропозицій до відповідного лота.
2. Торги можуть визнаватися замовником такими, що не відбулися, у разі:
якщо ціна найбільш вигідної тендерної пропозиції перевищує суму, передбачену замовником на фінансування закупівлі;
якщо здійснення закупівлі перестало відповідати державним потребам внаслідок настання непередбачуваних об'єктивних обставин (дії непереборної сили);
інших випадків за рішенням замовника.
4. Повідомлення про відміну торгів, а також визнання торгів такими, що не відбулися, надсилається замовником всім учасникам протягом трьох робочих днів з дня прийняття відповідного рішення.
Стаття 29. Акцепт тендерної пропозиції та укладення договору про закупівлю
1. Замовник акцептує тендерну пропозицію, що визнана найкращою за результатами оцінки.
2. Протягом п'яти календарних днів з дня акцепту замовник надсилає переможцю торгів повідомлення про акцепт тендерної пропозиції, строк дії якої не закінчений, а також надсилає всім учасникам процедур відкритих торгів із зменшенням ціни, двоступеневих торгів і торгів з обмеженою участю письмове повідомлення про результати торгів (у тому числі через інформаційні системи в мережі Інтернет) із зазначенням назви та місцезнаходження учасника-переможця, тендерна пропозиція якого визнана найкращою за результатами оцінки.
З учасником, тендерну пропозицію якого було акцептовано, замовник укладає договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації у строк не раніше ніж через п'ять робочих днів з дня відправлення письмового повідомлення всім учасникам процедур відкритих торгів із зменшенням ціни, двоступеневих торгів і торгів з обмеженою участю про їх результати, але не пізніше ніж через 21 робочий день з дня акцепту. Всі витрати, пов'язані з укладанням договору, можуть покладатися на учасника - переможця процедури закупівлі, на умовах, визначених у тендерній документації, та відповідно до положень Цивільного кодексу України (
435-15)
. Будь-які витрати, понесені учасником - переможцем процедури закупівлі у зв'язку з участю в тендері та укладенням договору, в тому числі пов'язані з його нотаріальним посвідченням на вимогу замовника, не вважаються збитками і не підлягають відшкодуванню учаснику.
4. У разі відмови учасника, тендерну пропозицію якого було акцептовано, підписати договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації замовник повторно визначає найкращу тендерну пропозицію з тих, строк дії яких ще не минув, за винятком випадків, коли всі тендерні пропозиції було відхилено.
Стаття 29-1. Інформування учасників про результати проведення торгів
1. Оголошення про результати проведення процедур відкритих і двоступеневих торгів, торгів з обмеженою участю та редукціону оприлюднюється і публікується в інформаційних системах в мережі Інтернет та у спеціалізованих друкованих засобах масової інформації та в інформаційному бюлетені, який видає Тендерна палата України, а у випадках, коли вартість договору перевищує суму, передбачену частиною третьою статті 8 цього Закону, - також у міжнародному інформаційному бюлетені, що видає Тендерна палата України, та інших відповідних міжнародних виданнях, протягом 10 календарних днів після укладення договору про закупівлю або після прийняття рішення про відміну торгів або визнання їх такими, що не відбулися.
2. В оголошенні про результати торгів обов'язково зазначаються:
найменування та юридична адреса замовника торгів;
вид, кількість та місце поставки товарів або вид і місце проведення робіт або надання послуг;
дата опублікування оголошення про заплановану закупівлю (оголошення про попередню кваліфікацію) у спеціалізованих друкованих засобах масової інформації та в інформаційному бюлетені, який видає Тендерна палата України, а у випадках, якщо вартість договору перевищує суму, передбачену частиною третьою статті 8 цього Закону, - також у міжнародному інформаційному бюлетені, що видає Тендерна палата України, та інших відповідних міжнародних виданнях;
адреси обраних інформаційних систем у мережі Інтернет, в яких розміщено інформацію, передбачену цим Законом, та коди розміщення інформації, присвоєні інформаційними системами у мережі Інтернет;
кількість учасників, що отримали тендерну документацію, та кількість учасників, що подали тендерні (кваліфікаційні) пропозиції;
дата акцепту тендерної пропозиції, що визнана найкращою;
дата укладення договору про закупівлю;
дата та причини відміни торгів чи рішення про визнання їх такими, що не відбулися;
вартість договору про закупівлю;
повна назва переможця торгів.
Розділ III-1
ПРОЦЕДУРА РЕДУКЦІОНУ
Стаття 29-2. Умови застосування процедури редукціону
1. Процедура редукціону застосовується у разі, коли предметом закупівлі є товари чи послуги, для яких існує постійно діючий ринок і які виробляються чи виконуються не за окремо розробленими специфікаціями, за умови, що очікувана вартість предмета закупівлі таких товарів та послуг перевищує 50 тисяч гривень.
Стаття 29-3. Порядок здійснення процедури редукціону
1. Редукціон здійснюється в порядку, передбаченому для процедури відкритих торгів із зменшенням ціни з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом. При здійсненні процедури редукціону замовник оприлюднює інформацію, передбачену цим Законом, з дотриманням порядку та строків, установлених цим Законом.
2. Процедура редукціону здійснюється у два етапи:
на першому етапі всім учасникам пропонується подавати попередні тендерні пропозиції, без зазначення ціни. Тендерна документація при цьому повинна лише передбачати пропозиції щодо технічних, якісних та інших характеристик предмета закупівлі, умови поставки, кваліфікаційні вимоги. Строк подання учасниками попередніх пропозицій становить не менше 15 календарних днів від дати опублікування оголошення про здійснення процедури редукціону.
На другому етапі замовник пропонує учасникам, попередні тендерні пропозиції яких не було відхилено на першому етапі, надати остаточні тендерні пропозиції із зазначенням ціни. Строк подання тендерних пропозицій на другому етапі становить не менше семи календарних днів з дня повідомлення учасників про результати першого етапу.
3. Під час розкриття тендерних пропозицій на другому етапі замовником оголошуються найменування та адреса кожного учасника і ціна кожної тендерної пропозиції. Після цього замовник пропонує присутнім представникам учасників зменшувати ціну тендерної пропозиції на крок редукціону, який зазначається в тендерній документації. Початковою ціною для редукціону вважається мінімальна ціна тендерної пропозиції. Згоду на зменшення ціни тендерної пропозиції присутні представники учасників підтверджують підняттям карток, на яких зазначене найменування учасника. Якщо після трикратного оголошення початкової або наступної ціни жоден з учасників не запропонував нової ціни, редукціон припиняється і переможцем оголошується учасник, який був названий останнім та запропонував найнижчу ціну.
Р о з д і л IV
ПРОЦЕДУРА ДВОСТУПЕНЕВИХ ТОРГІВ
Стаття 30. Умови застосування процедури двоступеневих торгів
1. Процедура двоступеневих торгів застосовується у таких випадках:
замовник не може скласти конкретний перелік товарів (робіт) або визначити вид послуг, а також якщо для прийняття оптимального рішення про закупівлю необхідно провести попередні переговори з учасниками;
предметом закупівлі є здійснення наукових досліджень, експериментів або розроблень, надання консультаційних та інших спеціальних послуг.
2. Процедура двоступеневих торгів здійснюється у два етапи:
на першому етапі всім учасникам пропонується подавати попередні тендерні пропозиції, без зазначення ціни. Тендерна документація при цьому повинна лише передбачати пропозиції щодо технічних, якісних та інших характеристик предмета закупівлі, умови поставки, підтвердження професійної та технічної компетентності учасників та їх відповідності кваліфікаційним вимогам.
Замовник проводить переговори з будь-ким із учасників. Після отримання попередніх пропозицій замовник має право внести зміни до тендерної документації щодо технічних вимог та вимог до якості предмета закупівлі чи запропонувати нові характеристики та критерії оцінки пропозицій відповідно до цього Закону. Про зміну умов тендерної документації замовник інформує всіх учасників під час надання їм запрошень до участі у другому етапі торгів;
на другому етапі замовник пропонує учасникам, попередні тендерні пропозиції яких не було відхилено на першому етапі, надати остаточні тендерні пропозиції із зазначенням ціни.
3. Учасники, попередні тендерні пропозиції яких не було відхилено на першому етапі, до участі у другому етапі торгів надають тендерні забезпечення своїх пропозицій у разі, якщо це передбачено тендерною документацією.
4. Далі процедура двоступеневих торгів проводиться так само, як і процедура відкритих торгів із зменшенням ціни.
Стаття 31. Інформування учасників про здійснення процедури двоступеневих торгів та строки подання попередніх тендерних пропозицій
1. Оголошення про здійснення процедури двоступеневих торгів публікується та оприлюднюється в порядку, передбаченому для процедури відкритих торгів із зменшенням ціни.
2. Строк подання учасниками попередніх пропозицій встановлюється замовником, але не може бути меншим ніж 21 календарний день з дня опублікування оголошення про здійснення процедури двоступеневих торгів. Строк подання тендерних пропозицій на другому етапі не повинен перевищувати 10 календарних днів.
Р о з д і л V
ПРОЦЕДУРИ ЗАПИТУ ЦІНОВИХ ПРОПОЗИЦІЙ (КОТИРУВАНЬ) ТА ЗАКУПІВЛІ У ОДНОГО УЧАСНИКА
Стаття 32. Порядок застосування процедури запиту цінових пропозицій (котирувань)
1. Замовник може здійснювати закупівлю шляхом застосування процедури запиту цінових пропозицій (котирувань) щодо товарів, робіт і послуг, для яких існує постійно діючий ринок, та за умови, що вартість предмета закупівлі не перевищує 50 тисяч гривень (у разі закупівлі товарів і послуг) та 200 тисяч гривень (у разі закупівлі робіт).
2. Для отримання цінових пропозицій замовник публікує оголошення щодо запиту цінових пропозицій (котирувань) відповідно до статті 8 цього Закону та одночасно надсилає запит щодо цінових пропозицій (котирувань) не менше ніж трьом учасникам та розміщує його в інформаційних системах у мережі Інтернет.
3. У запиті (оголошенні) повинно бути зазначено:
найменування та юридична адреса замовника;
вид, кількість та місце поставки товарів або вид і місце проведення робіт або надання послуг;
строк поставки товарів, виконання робіт або надання послуг;
місце і строк подання цінових пропозицій;
місце і дата розкриття цінових пропозицій;
істотні умови договору;
строк дії цінової пропозиції;
адреси обраних замовником інформаційних систем у мережі Інтернет та коди, присвоєні інформаційними системами у мережі Інтернет;
реєстраційний рахунок, який відкритий в органах Державного казначейства України (для підприємств - найменування, МФО обслуговуючого банку та повний перелік відкритих поточних рахунків).
У запиті (оголошенні) повинно бути повідомлено про те, чи включаються в ціну витрати на транспортування, страхування, сплату мита, податків та інших зборів і обов'язкових платежів.
Строк подання учасниками цінових пропозицій встановлюється замовником, але не може бути меншим ніж п'ять робочих днів з дня опублікування оголошення відповідно до частини другої цієї статті.
Під час проведення процедури запиту цінових пропозицій (котирувань) цінові пропозиції мають право надавати всі заінтересовані учасники, інформацію про яких включено до каталогу, запрошені замовником шляхом публікації оголошення щодо запиту цінових пропозицій (котирувань) відповідно до статті 8 цього Закону, та учасники, інформацію про яких включено до каталогу, запрошені замовником шляхом надсилання запиту щодо цінових пропозицій (котирувань).
4. Кожен учасник має право подати тільки одну цінову пропозицію. Пропозиція подається у запечатаному конверті чи в іншій формі, визначеній замовником, не пізніше встановленого ним строку.
5. Пропозиції розкриваються у визначений замовником час. До розкриття пропозицій мають бути запрошені всі учасники, що подали свої пропозиції.
Під час розкриття цінових пропозицій замовником оголошуються найменування, адреса кожного учасника та ціна кожної цінової пропозиції. Після цього замовник надає можливість присутнім представникам учасників зменшити запропоновану ціну пропозиції. Зменшення цін ведеться доти, доки кожен із учасників не оголосить про те, що запропонував кінцеву ціну, що обов'язково зазначається в протоколі розкриття цінових пропозицій.
Під час розкриття пропозицій складається протокол, копія якого надається всім учасникам на їх запит протягом одного робочого дня після отримання відповідного запиту.
6. Замовник, у строк не раніше ніж через три робочих дні з дня відправлення письмового повідомлення всім учасникам про результати здійснення процедури і не пізніше 14 робочих днів з дня визначення переможця, укладає договір про закупівлю з тим учасником-переможцем, який подав пропозицію, що відповідає вимогам замовника та має найнижчу ціну.
7. Замовник відхиляє пропозиції, якщо вони не відповідають вимогам замовника, зазначеним у запиті (оголошенні), або учасник своїми діями призвів до виникнення обставин, зазначених у статті 7 цього Закону.
Процедура запиту цінових пропозицій відміняється у разі, якщо:
було подано менше трьох пропозицій;
було відхилено всі пропозиції внаслідок їх невідповідності вимогам замовника, зазначеним у запиті (оголошенні).
Процедура запиту цінових пропозицій може визнаватися такою, що не відбулася, у разі якщо:
найнижча ціна з числа цінових пропозицій, які відповідають вимогам замовника, зазначеним у запиті, перевищує суму, передбачену замовником на фінансування закупівлі.
8. Повідомлення про результати процедури запиту цінових пропозицій (котирувань) публікуються у порядку, передбаченому статтею 29-1 цього Закону.
Стаття 33. Умови застосування процедури закупівлі у одного учасника
1. Закупівля у одного учасника - це процедура, відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю з учасником після проведення з ним переговорів.
2. Процедура закупівлі в одного учасника застосовується замовником відповідно до вимог статті 14 цього Закону у разі:
закупівлі творів мистецтва або закупівлі, пов'язаної із захистом прав інтелектуальної власності, або укладення договору про закупівлю з переможцем архітектурного або мистецького конкурсу;
відсутності конкуренції (у тому числі з технічних причин) на товари, роботи чи послуги, які можуть бути поставлені (виконані) тільки певним учасником, і при цьому немає альтернативи;
потреби у здійсненні додаткових поставок первинним учасником, призначених для часткової заміни або розширення поставок, коли зміна учасника може призвести до закупівлі товарів або послуг, які не відповідають вимогам взаємозаміни з наявними товарами або послугами;
необхідності проведення додаткових будівельних робіт, не включених у початковий проект, але які стали через непередбачувані обставини необхідними для виконання проекту за умови, що договір буде укладено з учасником цих робіт, якщо такі роботи технічно чи економічно пов'язані з головним договором. При цьому загальна вартість договору на додаткові роботи не повинна перевищувати 50 відсотків вартості головного договору;
виникнення нагальної потреби у здійсненні закупівлі у зв'язку з особливими економічними чи соціальними, правовими, іншими обставинами, яких замовник не міг передбачити, у тому числі закупівлі, пов'язаної з ліквідацією наслідків надзвичайних ситуацій;
закупівлі науково-технічних, науково-дослідних та дослідно-конструкторських робіт, що пройшли конкурсний відбір згідно з порядком проведення конкурсів наукових проектів або є завданням та заходами державних цільових програм;
закупівлі продуктів харчування та сільськогосподарської продукції, що закуповуються бюджетними організаціями (установами) безпосередньо з державного резерву, в Аграрного фонду, Державної акціонерної компанії "Хліб України", якщо такі товари були закуплені для потреб держави.
Р о з д і л VI
ДОГОВІР ПРО ЗАКУПІВЛЮ
Стаття 34. Основні вимоги до договору про закупівлю
1. Договір про закупівлю набирає чинності з дня його підписання замовником та учасником, визначеним переможцем процедури закупівлі, згідно з цим Законом.
2. Договір про закупівлю укладається тільки в письмовій формі та відповідно до положень Цивільного кодексу України (
1540-06)
. Всі витрати, пов'язані з укладанням договору (у тому числі витрати, пов'язані з його нотаріальним посвідченням), можуть покладатися на учасника - переможця процедури закупівлі виключно на умовах, визначених у тендерній документації, та відповідно до положень Цивільного кодексу України (
435-15)
. Нотаріальне посвідчення договору не є обов'язковим, але на вимогу замовника договір про закупівлю підлягає обов'язковому нотаріальному посвідченню.
Дія договору про закупівлю може продовжуватися на строк, достатній для проведення процедури закупівлі в наступному бюджетному періоді, на суму коштів не більше 15 відсотків вартості договору, укладеного в попередній бюджетний період, що не перевищує відповідного призначення в попередньому бюджетному періоді.
Замовник у договорах, укладених за результатами процедур закупівлі, у разі закупівлі товарів та послуг має право передбачати здійснення попередньої оплати на строк, що не може перевищувати 90 календарних днів, а у разі закупівлі робіт - на строк, що не може перевищувати 180 календарних днів, за умови одержання відповідного позитивного висновку Комісії.
Замовник укладає договори про закупівлю після затвердження відповідного бюджету. Істотною умовою договору про закупівлю є можливість зменшення обсягів закупівлі залежно від реального фінансування видатків.
Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від умов тендерної (цінової) пропозиції учасника - переможця процедури закупівлі, крім випадків зменшення ціни тендерної пропозиції, у порядку, передбаченому цим Законом, та не повинні змінюватися після підписання договору про закупівлю, крім випадків, коригування ціни договору в разі отримання відповідного позитивного висновку Комісії.
У разі укладення договору про закупівлю за результатами процедури редукціону в договорі за згодою сторін може зазначатися кількість товару чи обсяг послуг, що не перевищують запланованої вартості закупівлі за ціною акцептованої тендерної пропозиції. При цьому зміна умов і вимог технічної специфікації, зазначених у тендерній документації, не допускається.
3. Укладений договір вважається недійсним (нікчемним), якщо:
замовник не дотримався вимог частини сьомої статті 12 або частини другої статті 29 цього Закону;
договір було укладено у період оскарження згідно із статтями 37 і 37-1 цього Закону;
договір було укладено всупереч вимогам тендерної документації та визначеним у ній основним умовам, які повинні були бути обов'язково включені до договору про закупівлю;
договір було укладено за результатами процедури закупівлі, проведеної з порушенням вимог статей 4-1, 4-2, 8, 17, 18-1, 19, 26, 29, 29-1 цього Закону;
договір за результатами торгів з обмеженою участю або процедури закупівлі в одного учасника було укладено з порушенням вимог частини другої статті 14 цього Закону.
Дія цієї частини не поширюється на застосування процедур запиту цінових пропозицій (котирувань) та закупівлі в одного учасника.
4. Копія укладеного договору про закупівлю подається Антимонопольному комітету України на його вимогу та генеральному замовнику у разі, коли закупівлі здійснювалися на засадах міжвідомчої координації.
5. У разі відмови учасника - переможця процедури закупівлі від виконання договору замовник має право в односторонньому порядку розірвати договір і зобов'язаний провести нову процедуру закупівлі.
6. Замовник зобов'язаний надіслати Комісії та Тендерній палаті України інформацію щодо укладеного договору та про виконання договору протягом п'яти робочих днів з моменту його укладення та виконання відповідно.
Інформація щодо укладеного договору повинна містити: повне найменування та місцезнаходження замовника; джерело фінансування закупівлі; предмет закупівлі; дату проведення процедури закупівлі; дату акцепту; дату укладення та ціну договору; інформацію про переможця торгів (повне найменування, місцезнаходження, телефон, ідентифікаційний код за Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України (для юридичних осіб), прізвище, ім'я, по батькові, місце реєстрації, телефон, ідентифікаційний номер за Державним реєстром фізичних осіб - платників податків та інших обов'язкових платежів (для фізичних осіб).
Р о з д і л VII
ОСКАРЖЕННЯ ЩОДО ЗАСТОСУВАННЯ ПРОЦЕДУР ЗАКУПІВЕЛЬ
Стаття 36. Право на оскарження дій замовника
1. З метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і свобод у сфері закупівель будь-який учасник або інша особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність замовника до Комісії, або до суду згідно з цим Законом.
2. Об'єктом оскарження не може бути:
вибір процедури здійснення закупівлі, крім випадків, передбачених цим Законом;
встановлення вимоги щодо нотаріального посвідчення договору;
будь-які витрати, понесені учасником у процесі здійснення процедури закупівлі та укладення договору про закупівлю.
Стаття 37. Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності замовника
1. Скаржник має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність замовника до Комісії.
Скаржник надсилає копію скарги замовнику, Тендерній палаті України та Державному казначейству України (обслуговуючому банку).
Комісія протягом одного робочого дня з дня одержання скарги надсилає копію скарги Тендерній палаті України та Державному казначейству України (обслуговуючому банку).
2. Надходження скарги від учасника торгів зупиняє процедуру закупівлі на строк, що не може перевищувати 20 робочих днів з дати вимоги Комісії про призупинення процедури закупівлі (15 робочих днів у разі оскарження процедури запиту цінових пропозицій (котирувань)).
Протягом п'яти робочих днів з дати отримання відповідної вимоги замовник зобов'язаний для розгляду скарги надати Комісії копії відповідних документів та матеріалів.
Ненадання або надання з порушенням строків, визначених цим Законом, копій відповідних документів та матеріалів для розгляду скарги є підставою для продовження строку зупинення процедури закупівлі на строк, що не може перевищувати 10 календарних днів. Ненадання копій відповідних документів та матеріалів протягом строку, встановленого для продовження строку зупинення процедури закупівлі, є підставою для відміни такої процедури закупівлі.
Надходження скарги від скаржника, який не набув статусу учасника торгів або не брав участі у процедурі закупівлі, не зупиняє процедури закупівлі. Розгляд такої скарги здійснюється Комісією у строки, визначені для розгляду скарг, які надійшли від учасників торгів. За результатами розгляду такої скарги Комісія має право зупинити процедуру закупівлі на строк, що не може перевищувати 20 робочих днів, або прийняти інше рішення відповідно до цього Закону.
3. У разі якщо оскаржується процедура закупівлі, за результатами якої вже укладено договір, Комісія негайно інформує Державне казначейство України (обслуговуючий банк), яке зобов'язане до прийняття Комісією рішення по скарзі зупинити здійснення платежів, пов'язаних з цим договором, та повідомити про це Комісію та Тендерну палату України.
4. Тендерна палата України має право надати висновок щодо скарги.
Висновок щодо розгляду скарги протягом одного робочого дня з дня його затвердження направляється Комісії.
5. За результатами розгляду скарги Комісія приймає рішення про повне або часткове задоволення скарги, що має наслідком усунення порушень відповідно до чинного законодавства; скасування незаконного рішення замовника; відміну процедури закупівлі; вчинення замовником інших дій, у тому числі пов'язаних з розробкою тендерної документації, оцінкою тендерних пропозицій, або приймає рішення про визнання скарги незадоволеною чи залишення її без розгляду.
У разі, якщо скарга має складний або спеціалізований характер, Комісія має право залучити незалежних кваліфікованих (технічних) експертів та консультантів у відповідних галузях та продовжити строк зупинення процедури закупівлі до надання експертами та консультантами остаточного висновку щодо поставлених перед ними питань.
Комісія має право залишити скаргу без розгляду в разі, якщо її було подано пізніше ніж через 15 робочих днів з дня опублікування оголошення (повідомлення) про результати проведення торгів відповідно до статті 29-1 цього Закону.
6. Примірник рішення щодо розгляду скарги Комісія надсилає замовнику, скаржнику, Державному казначейству України (обслуговуючому банку) та Тендерній палаті України протягом трьох робочих днів з дня його прийняття.
7. Рішення Комісії може бути оскаржено до суду в порядку, визначеному законодавством.
Стаття 37-1. Оскарження процедур закупівель, рішень, дій або бездіяльності замовника у судовому порядку
Оскарження процедур закупівель, рішень, дій або бездіяльності замовника у судовому порядку здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Позивач в обов'язковому порядку направляє Державному казначейству України, Антимонопольному комітету України, замовнику, а також Тендерній палаті України завірену копію позовної заяви протягом трьох робочих днів після її подання до суду, до якої додаються документальне підтвердження подання її до суду, а також завірена копія ухвали суду про відкриття (порушення) провадження у справі. У разі, якщо на момент направлення копії позовної заяви ухвала суду ще не надійшла, позивач зобов'язаний направити завірену копію ухвали суду протягом 20 календарних днів з моменту направлення копії позовної заяви.
Замовник, з моменту надходження копії позовної заяви, призупиняє процедуру закупівлі та не має права укладати договір про закупівлю, крім випадків, коли за скаргою цієї ж самої особи з такого самого приводу Комісією було прийнято рішення в порядку, передбаченому статтею 37 цього Закону.
Державне казначейство України та його органи, з моменту надходження копії позовної заяви, зобов'язані не здійснювати оплату, пов'язану з процедурою, яка оскаржується, незалежно від того, чи був укладений договір про закупівлю, крім випадків, коли за скаргою цієї ж самої особи з такого самого приводу Комісією було прийнято рішення в порядку, передбаченому статтею 37 цього Закону.
Замовник має право продовжити процедуру закупівлі, а призупинення оплати припиняється Державним казначейством України та його органами у разі:
якщо позивач протягом 20 календарних днів з моменту направлення копії позовної заяви не надіслав завірену копію ухвали про відкриття (порушення) провадження у справі;
закриття провадження у справі;
набрання рішенням суду законної сили.
Під час призупинення процедури закупівлі замовник має право прийняти рішення про визнання торгів такими, що не відбулися, та розпочати нову процедуру закупівлі.
Про призупинення та про припинення призупинення оплат Державне казначейство України протягом трьох робочих днів повідомляє Антимонопольний комітет України та Тендерну палату України.
Стаття 37-2. Порядок проведення перевірок (ревізій) державними органами
1. Державними органами, до компетенції яких належить проведення перевірок (ревізій) щодо дотримання розпорядниками державних коштів вимог законодавства у сфері державних закупівель, є Антимонопольний комітет України, органи Державної контрольно-ревізійної служби України, Рахункова палата (далі - контролюючі органи). Порядок проведення перевірок державних закупівель органами державної контрольно-ревізійної служби та їх взаємодії з правоохоронними органами встановлюється Головним контрольно-ревізійним управлінням України, а порядок проведення іншими контролюючими органами перевірок (ревізій) щодо дотримання розпорядниками державних коштів вимог законодавства у сфері державних закупівель та взаємодії з правоохоронними органами визначається такими контролюючими органами з урахуванням рекомендацій Комісії.
2. Перевірки (ревізії) щодо дотримання розпорядниками державних коштів вимог законодавства у сфері державних закупівель проводяться по всіх стадіях державних закупівель, визначених статтею 2-2 цього Закону.
Результати перевірки (ревізії) відображуються у відповідному документі контролюючого органу, що її здійснив.
Здійснення одним і тим же контролюючим органом перевірок (ревізій) розпорядника державних коштів з питання законності проведення певної процедури закупівлі не може проводитися більше одного разу.
Перевірки (ревізії) можуть здійснюватися шляхом запиту та отримання від розпорядника державних коштів необхідних документів (оригіналів або належним чином завірених копій) щодо закупівель товарів, робіт і послуг та їх розгляду й аналізу або шляхом виїзних перевірок (ревізій), які проводяться безпосередньо за місцезнаходженням розпорядника державних коштів.
Результати перевірки (ревізії) можуть бути оскаржені в судовому порядку.
3. У разі виявлення контролюючими органами при проведенні перевірки (ревізії) ознак злочину матеріали перевірки (ревізії) передаються до правоохоронних органів.
Стаття 38. Відповідальність за порушення законодавства про здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти
За порушення вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, розробленими на його виконання, посадові особи замовників та учасників торгів несуть адміністративну відповідальність відповідно до законів України.
Спеціалісти, юристи, економісти, консультанти та інші фізичні чи юридичні особи, залучені до роботи тендерних комітетів на договірних засадах відповідно до законодавства, та нотаріуси, які посвідчують договори про закупівлю (в разі нотаріального посвідчення договорів про закупівлю на вимогу замовника), не несуть відповідальності за будь-які рішення, дії або бездіяльність тендерного комітету та службових осіб замовника, учасника чи інших осіб і за виконання (невиконання) договорів про закупівлю, укладених на підставі рішення тендерного комітету замовника, та за наслідки, спричинені такими рішеннями, діями або бездіяльністю.
РОЗДІЛ VIII
ПРИКІНЦЕВІ ПОЛОЖЕННЯ
1. Цей Закон набирає чинності через три місяці з дня його опублікування.
2. Кабінету Міністрів України у тримісячний строк з дня набрання чинності цим Законом:
підготувати та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо приведення законів України у відповідність із цим Законом;
привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом;
забезпечити перегляд і скасування органами виконавчої влади прийнятих ними нормативно-правових актів, що суперечать цьому Закону;
забезпечити прийняття нормативно-правових актів, необхідних для реалізації положень цього Закону.
Президент України
|
Л.КУЧМА
|
м. Київ, 22 лютого 2000 року
N 1490-III
|