ДЕРЖАВНА КОМІСІЯ З РЕГУЛЮВАННЯ РИНКІВ
ФІНАНСОВИХ ПОСЛУГ УКРАЇНИ
Р О З П О Р Я Д Ж Е Н Н Я
Зареєстровано в Міністерстві
юстиції України
10 січня 2005 р.
за N 19/10299
Про затвердження Правил формування, обліку та розміщення страхових резервів за видами страхування, іншими, ніж страхування життя
Відповідно до статей 31 та 36 Закону України "Про страхування" (
85/96-ВР)
Державна комісія з регулювання ринків фінансових послуг України ПОСТАНОВИЛА:
1. Затвердити Правила формування, обліку та розміщення страхових резервів за видами страхування, іншими, ніж страхування життя (додається).
2. Департаменту державного регулювання та розвитку ринків фінансових послуг (Угрин І.Б.) та Юридичному управлінню (Ткаченко Д.В.) подати це розпорядження до Міністерства юстиції України для державної реєстрації.
3. Юридичному управлінню (Ткаченко Д.В.) разом з Департаментом державного регулювання та розвитку ринків фінансових послуг (Угрин І.Б.) у тижневий термін з дня державної реєстрації цього розпорядження звернутися до Міністерства фінансів України щодо втрати чинності наказу Комітету у справах нагляду за страховою діяльністю від 26 травня 1997 року N 41 (
z0221-97)
"Про затвердження Положення про порядок формування, розміщення та обліку страхових резервів з видів страхування, інших ніж страхування життя", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 червня 1997 року за N 221/2025 (із змінами).
4. Страховикам, які отримали ліцензії на здійснення страхування, іншого, ніж страхування життя, привести порядок формування технічних резервів і розміщення коштів сформованих технічних резервів у відповідність до цих Правил у термін до 31.12.2005.
До 1 січня 2009 року страховики можуть представити кошти страхових резервів нерухомим майном відповідно до підпункту "в" пункту 8.2 розділу 8 цих Правил у розмірі не більше 30 відсотків загального розміру технічних резервів.
Вимога підпункту "в" пункту 8.2 розділу 8 цих Правил у частині вкладення не більше 10 відсотків загального розміру технічних резервів в один об'єкт нерухомого майна починає застосовуватися з 1 січня 2009 року.
Вимога підпункту "г" пункту 8.2 розділу 8 цих Правил у частині представлення не більше 10 відсотків загального розміру технічних резервів акціями одного українського емітента починає застосовуватися з 1 січня 2008 року.
При затвердженні плану відновлення фінансової стабільності страховика директор Департаменту страхового нагляду може прийняти рішення про тимчасове представлення коштів страхових резервів страховика активами перелічених у пункті 8.2 категорій в обсягах, що відрізняються від зазначених в розділі 8 цих Правил. Рішення директора Департаменту страхового нагляду схвалюється Комісією як колегіальним органом.
5. Управлінню організаційно-аналітичного забезпечення роботи керівника (Шевченко Т.М.) забезпечити опублікування цього розпорядження у засобах масової інформації після його державної реєстрації.
6. Контроль за виконанням цього розпорядження покласти на директора Департаменту страхового нагляду Парнюка В.О.
Протокол засідання Комісії
від 17 грудня 2004 р. N 106
|
ПОГОДЖЕНО:
Голова Державного комітету
України з питань регуляторної
політики та підприємництва
|
Ю.А.Авксентьєв
|
ЗАТВЕРДЖЕНО
Розпорядження Державної
комісії з регулювання ринків
фінансових послуг України
17.12.2004 N 3104
Зареєстровано в Міністерстві
юстиції України
10 січня 2005 р.
за N 19/10299
ПРАВИЛА
формування, обліку та розміщення страхових резервів за видами страхування, іншими, ніж страхування життя
1. Загальні положення
1.1. Ці Правила розроблені відповідно до статей 31 та 36 Закону України "Про страхування" (
85/96-ВР)
.
1.2. Ці Правила встановлюють порядок формування, обліку та розміщення технічних резервів за договорами страхування, співстрахування та перестрахування з видів страхування, інших, ніж страхування життя (далі - договори). Правила визначають методику формування (розрахунку величини) технічних резервів, які є оцінкою обсягу зобов'язань страховика в грошовій формі для здійснення майбутніх виплат страхових сум і страхового відшкодування.
1.3. У цих Правилах терміни вживаються в такому значенні:
вимоги страхувальників - заяви страхувальників (їх правонаступників або третіх осіб) щодо настання страхового випадку (випадків);
дозволені активи - активи, визначені статтею 31 Закону України "Про страхування" (
85/96-ВР)
для представлення технічних резервів, що відповідають умовам безпечності, прибутковості, ліквідності та диверсифікованості;
права вимоги до перестраховиків - категорія активу страховика, яка обчислюється в порядку, установленому цими Правилами, як величина частки перестраховиків у технічних резервах;
розміщення технічних резервів - це представлення коштів сформованих технічних резервів за видами страхування, іншими, ніж страхування життя, дозволеними активами;
формування технічних резервів - визначення величини технічних резервів шляхом її обчислення за методами, визначеними законодавством, в тому числі цими Правилами.
2. Склад технічних резервів
2.1. Страховики, які здійснюють види страхування, інші, ніж страхування життя, зобов'язані формувати і вести облік таких технічних резервів за видами страхування:
незароблених премій (резерви премій), що включають частки від сум надходжень страхових платежів (страхових внесків, страхових премій), що відповідають страховим ризикам, які не минули на звітну дату;
збитків, що включають зарезервовані несплачені страхові суми та страхові відшкодування за відомими вимогами страхувальників, з яких не прийнято рішення щодо виплати або відмови у виплаті страхової суми чи страхового відшкодування.
2.2. Страховики можуть прийняти рішення про запровадження з початку календарного року за методикою, наведеною у цих Правилах, формування і ведення обліку таких технічних резервів за видами страхування, іншими, ніж страхування життя:
резерв незароблених премій;
резерв заявлених, але не виплачених збитків;
резерв збитків, які виникли, але не заявлені;
резерв катастроф;
резерв коливань збитковості.
Страховики зобов'язані письмово повідомити Державну комісію з регулювання ринків фінансових послуг України (далі - Держфінпослуг) про запровадження формування і ведення обліку зазначених технічних резервів за видами страхування, іншими, ніж страхування життя, не пізніше ніж за 45 днів до початку календарного року.
2.3. Страховики, які мають право укладати договори обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, крім резервів, передбачених пунктом 2.1 цих Правил, у обов'язковому порядку формують та ведуть облік резерву збитків, які виникли, але не заявлені, та страхового резерву коливань збитковості за цим видом страхування.
2.4. Страховики, які отримали в установленому порядку ліцензії на проведення обов'язкового страхування цивільної відповідальності за ядерну шкоду та є членами Ядерного страхового пулу, зобов'язані формувати та розміщувати технічні резерви за цим видом страхування згідно з Порядком і правилами формування, розміщення та обліку страхових резервів з обов'язкового страхування цивільної відповідальності за ядерну шкоду, затвердженими розпорядженням Держфінпослуг від 13.11.2003 N 123 (z1107-03)
, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 02.12.2003 за N 1107/8428.
2.5. Страховики, які прийняли рішення про запровадження формування резерву незароблених премій за методом "1/365" ("pro rata temporis", підпункт 3.4.1 пункту 3.4 цих Правил), формують резерв заявлених, але невиплачених збитків, та резерв збитків, які виникли, але не заявлені.
2.6. Формування технічних резервів здійснюється на підставі обліку договорів і вимог страхувальників щодо виплати страхової суми або страхового відшкодування за видами страхування.
2.7. Страховики зобов'язані визначати частки перестраховиків у відповідних видах технічних резервів за видами страхування на будь-яку дату одночасно з розрахунком технічних резервів.
3. Формування резерву незароблених премій
3.1. Резерв незароблених премій (unearned premium reserve) включає частки від сум надходжень страхових платежів (страхових внесків, страхових премій), що відповідають страховим ризикам, які не минули на звітну дату.
3.2. Розрахунок резерву незароблених премій здійснюється за кожним видом страхування окремо. Загальна величина резерву незароблених премій дорівнює сумі резервів незароблених премій, розрахованих окремо за кожним видом страхування.
3.3. Розрахунок величини резерву незароблених премій здійснюється на будь-яку звітну дату методом, визначеним Законом України "Про страхування" (
85/96-ВР)
, а саме:
величина резервів незароблених премій на будь-яку звітну дату встановлюється залежно від часток надходжень сум страхових платежів (страхових премій, страхових внесків), які не можуть бути меншими 80 відсотків загальної суми надходжень страхових платежів (страхових премій, страхових внесків), з відповідних видів страхування у кожному місяці з попередніх дев'яти місяців (розрахунковий період) і обчислюється в такому порядку:
частки надходжень сум страхових платежів (страхових премій, страхових внесків) за перші три місяці розрахункового періоду множаться на одну четверту;
частки надходжень сум страхових платежів (страхових премій, страхових внесків) за наступні три місяці розрахункового періоду множаться на одну другу;
частки надходжень сум страхових платежів (страхових премій, страхових внесків) за останні три місяці розрахункового періоду множаться на три четвертих;
одержані добутки додаються.
3.4. У разі прийняття рішення про запровадження формування резерву незароблених премій відповідно до пункту 2.2 цих Правил розрахунок резерву незароблених премій може здійснюватися одним з таких методів:
1) метод "1/365" - "pro rata temporis";
2) метод "1/24" - "паушальний" метод.
Обраний метод розрахунку резерву незароблених премій застосовується страховиком за всіма чинними договорами протягом календарного року.
3.4.1. Величина резерву незароблених премій, яка розраховується методом "1/365" ("pro rata temporis") на будь-яку дату, визначається як сумарна величина незароблених страхових премій за кожним договором.
Незароблена страхова премія, яка розраховується методом "1/365" ("pro rata temporis"), визначається за кожним договором як добуток частки надходжень суми страхового платежу (страхової премії, страхового внеску), яка не може бути меншою 80 відсотків суми надходжень страхового платежу (страхової премії, страхового внеску), та результату, отриманого від ділення строку дії договору, який ще не минув на дату розрахунку (у днях), на весь строк дії договору (у днях), за такою формулою:
П (m - n )
i i i
НЗП = -------------,
i m
i
де П - частка надходжень суми страхового платежу за
i
договором;
m - строк дії договору;
i
n - число днів, що минули з моменту, коли договір набрав
i
чинності, до дати розрахунку.
3.4.2. Величина резерву незароблених премій, яка розраховується методом "1/24", залежить від часток надходжень сум страхових платежів (страхових премій, страхових внесків), які не можуть бути меншими 80 відсотків загальної суми надходжень страхових платежів (страхових премій, страхових внесків), з відповідних видів страхування та коефіцієнтів для його обчислення.
Для розрахунку резерву незароблених премій методом "1/24" договори групуються:
1) за видами страхування;
2) за датами початку дії договорів, які припадають на однакові місяці;
3) за строками дії договорів (у місяцях).
При застосуванні цього методу строк дії договорів не може встановлюватися менше одного місяця. Припускається, що:
1) дата початку дії (набрання чинності) договору припадає на середину місяця (15 число);
2) строк дії договору, який не дорівнює цілому числу місяців, дорівнює найближчому більшому цілому числу місяців.
Загальна сума часток надходжень страхових платежів за договорами, які належать до однієї групи договорів, визначається їх підсумовуванням.
Резерв незароблених премій розраховується за кожною групою договорів шляхом множення загальної суми часток надходжень страхових платежів за договорами на коефіцієнти для розрахунку цього резерву.
Коефіцієнт для кожної групи договорів визначається як відношення строку дії договорів цієї групи, який не минув на дату розрахунку резерву незароблених премій (у половинах місяців), до всього строку дії договорів групи (у половинах місяців).
Резерв незароблених премій методом "1/24" в цілому за видом страхування визначається шляхом підсумовування резервів незароблених премій за групами договорів.
3.5. При здійсненні операцій перестрахування страховики (цеденти, перестрахувальники) у залежності від належних до сплати перестраховикам згідно з укладеними договорами суми часток страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) на будь-яку звітну дату визначають величину частки перестраховиків у резервах незароблених премій з відповідних видів страхування.
Обчислення величини частки перестраховиків у резервах незароблених премій здійснюється у порядку, за яким визначається величина резервів незароблених премій за такими видами страхування, з урахуванням дати вступу в дію договору перестрахування.
4. Формування резерву заявлених, але невиплачених збитків
4.1. Резерв заявлених, але невиплачених збитків (reported but not settled claims reserve - RBNS) - оцінка обсягу зобов'язань страховика для здійснення виплат страхових сум (страхового відшкодування) за відомими вимогами страхувальників, включаючи витрати на врегулювання збитків (експертні, консультаційні та інші витрати, пов'язані з оцінкою розміру збитку), які не оплачені або оплачені не в повному обсязі на звітну дату та які виникли в зв'язку зі страховими подіями, що мали місце в звітному або попередніх періодах, та про факт настання яких страховика повідомлено відповідно до вимог законодавства України та/або умов договору.
4.2. Величина резерву заявлених, але невиплачених збитків визначається страховиком (цедентом, перестрахувальником) за кожним видом страхування з урахуванням умов відповідних договорів на підставі відомих вимог страхувальників, отриманих у будь-якій формі (письмова заява, факсимільне повідомлення тощо), у залежності від сум фактично зазнаних або очікуваних страхувальниками збитків (шкоди) у результаті настання страхового випадку. Величина резерву заявлених, але невиплачених збитків визначається як сума резервів заявлених, але невиплачених збитків, розрахованих за всіма видами страхування.
4.3. Величина резерву заявлених, але невиплачених збитків за видом страхування визначається страховиком за кожною неврегульованою претензією. Якщо про страховий випадок заявлено (повідомлено), але розмір збитку не визначений, для розрахунку резерву використовують максимально можливу величину збитку, яка не перевищує страхової суми за договором.
4.4. Величина резерву заявлених, але невиплачених збитків відповідає сумі заявлених збитків у звітному періоді, збільшеній на суму невиплачених збитків на початок звітного періоду за попередні періоди, зменшеній на суму виплачених збитків у звітному періоді плюс витрати на врегулювання збитків у розмірі 3 відсотків від суми невиплачених збитків на кінець звітного періоду.
4.5. При визначенні величини резерву заявлених, але невиплачених збитків страховиками - повними членами Моторного (транспортного) страхового бюро України враховуються вимоги (повідомлення) іноземних страхових бюро з відшкодування шкоди на території країн - членів міжнародної системи автострахування "Зелена Картка", спричиненої власниками (користувачами) зареєстрованих в Україні транспортних засобів, якщо такі власники надали відповідним іноземним органам страховий сертифікат "Зелена Картка".
4.6. Відповідно до умов укладених договорів перестрахування страховики (цеденти, перестрахувальники) на підставі відомих вимог страхувальників, залежно від сум фактично зазнаних або очікуваних страхувальниками збитків (шкоди) у результаті настання страхового випадку визначають величину частки перестраховиків у резервах заявлених, але невиплачених збитків.
5. Формування резерву збитків, які виникли, але не заявлені
5.1. Резерв збитків, які виникли, але не заявлені (incurred but not reported claims reserve - IBNR), - оцінка обсягу зобов'язань страховика для здійснення страхових виплат, включаючи витрати на врегулювання збитків, які виникли у зв'язку зі страховими випадками у звітному та попередніх періодах, про факт настання яких страховику не було заявлено на звітну дату в установленому законодавством України та/або договором порядку.
5.2. Розрахунок резерву збитків, які виникли, але не заявлені, здійснюється за кожним видом страхування окремо. Величина резерву збитків, які виникли, але не заявлені, визначається як сума резервів збитків, які виникли, але не заявлені, розрахованих за всіма видами страхування.
5.3. Розрахунок резерву збитків, які виникли, але не заявлені, здійснюється із застосуванням математично-статистичних методів для аналізу розвитку збитків у страхуванні. До таких методів належать:
а) модифікація ланцюгового методу (Chain Ladder);
б) метод фіксованого відсотка;
в) метод Борнхуеттера-Фергюсона (Bornhuetter-Ferguson).
Методи розрахунку резерву збитків, які виникли, але не заявлені, згідно з підпунктами "а", "в" цього пункту наведені в додатку до цих Правил. Ці методи застосовуються за наявності даних не менше ніж за 12 періодів (кварталів) сплати (розвитку) збитків.
5.4. У разі вибору методу фіксованого відсотка резерв збитків, які виникли, але не заявлені, визначається у розмірі 10 відсотків від заробленої страхової премії з попередніх чотирьох кварталів, які передують звітній даті.
5.5. Зароблена страхова премія визначається збільшенням суми надходжень страхових премій протягом звітного періоду (за вирахуванням частки перестраховика) на суму незаробленої премії на початок звітного періоду (за вирахуванням частки перестраховика) і зменшенням отриманого результату на суму незаробленої премії на кінець звітного періоду (за вирахуванням частки перестраховика).
6. Формування резерву коливань збитковості
6.1. Резерв коливань збитковості (equalization reserve) призначений для компенсації виплат страховика, що пов'язані з відшкодуванням збитків, у разі, якщо фактична збитковість за видами страхування у звітному періоді перевищує очікуваний середній рівень збитковості, узятий за основу при розрахунку тарифної ставки за цими видами страхування.
6.2. Розрахунок резерву коливань збитковості (РКЗ) здійснюється таким методом:
6.2.1. Фактична збитковість за видом страхування за звітний період розраховується як відношення сум, які фактично сплачені страхувальникам за страховими випадками (за вирахуванням частки перестраховика в сумі виплачених збитків), та зміни величини резервів збитків на звітну дату (за вирахуванням частки перестраховика в резервах збитків) до заробленої страхової премії у звітному періоді:
ФВ + (РЗЗ - РЗЗ ) + (РЗНЗ - РЗНЗ )
к п к п
ЗФ = -------------------------------------,
ЗСП
де ЗФ - показник фактичного рівня збитковості за видом
страхування у звітному періоді;
ФВ - фактичні виплати за страховими випадками у звітному
періоді (за вирахуванням частки перестраховика);
РЗЗ , РЗЗ - величина резерву заявлених, але не виплачених
к п
збитків на початок та кінець звітного періоду (за вирахуванням
частки перестраховика);
РЗНЗ , РЗНЗ - величина резерву збитків, які виникли, але не
к п
заявлені, на початок та кінець звітного періоду (за вирахуванням
частки перестраховика);
ЗСП - зароблена страхова премія у звітному періоді.
6.2.2. Резерв коливань збитковості (ЗФ) розраховується за формулою
РКЗ = РКЗ - (ЗФ - ЗР) х ЗСП,
п
де РКЗ - резерв коливань збитковості на початок звітного
п
періоду;
ЗФ - показник фактичного рівня збитковості за видом
страхування у звітному періоді;
ЗР - показник середнього очікуваного рівня збитковості, який
взято за основу при розрахунку тарифної ставки за видом
страхування;
ЗСП - зароблена страхова премія у звітному періоді.
6.3. Якщо страховик до початку звітного періоду не розраховував резерв коливань збитковості за видом страхування, то резерв коливань збитковості на початок звітного періоду приймається рівним нулю.
6.4. Якщо розрахована величина резерву коливань збитковості набирає від'ємного значення, то вважається, що резерв коливань збитковості має нульове значення.
7. Резерв катастроф
7.1. Резерв катастроф (catastrophe reserve) формується з метою здійснення страхових виплат у разі настання природних катастроф або значних промислових аварій, у результаті яких буде завдано збитків численним страховим об'єктам, і коли настає потреба здійснювати виплати страхового відшкодування в сумах, що значно перевищують середні розміри збитків, узяті за основу при розрахунку страхових тарифів.
Резерв катастроф формується за видами страхування, умовами яких передбачені обов'язки страховика забезпечити страхову виплату у зв'язку зі шкодою, заподіяною внаслідок дії нездоланної сили або аварії великого масштабу, та в порядку, визначеному законодавством.
8. Розміщення технічних резервів
8.1. Здійснюючи фінансову діяльність, пов'язану з розміщенням коштів технічних резервів та їх управлінням, страховики повинні дотримуватись умов щодо безпечності, прибутковості, ліквідності та диверсифікованості.
Обсяги технічних резервів мають бути представлені такими категоріями дозволених активів:
грошові кошти на поточному рахунку;
банківські вклади (депозити);
валютні вкладення згідно з валютою страхування;
нерухоме майно;
акції, облігації, іпотечні сертифікати;
цінні папери, що емітуються державою;
права вимоги до перестраховиків;
інвестиції в економіку України за напрямами, визначеними Кабінетом Міністрів України;
банківські метали;
готівка в касі в обсягах лімітів залишків каси, установлених Національним банком України (далі - НБУ).
8.2. Величина окремих категорій активів, у тому числі утворених в іноземній вільно конвертованій валюті, приймається для представлення технічних резервів за їх балансовою вартістю, крім випадків, передбачених цими Правилами, та в таких обсягах:
а) грошові кошти на поточних рахунках (за винятком розміщених на поточних рахунках грошових коштів резерву заявлених, але не виплачених збитків) - не більше 10 відсотків загального розміру технічних резервів. Резерв заявлених, але не виплачених збитків може бути представлений грошовими коштами на поточних рахунках в повному обсязі;
б) банківські вклади (депозити), валютні вкладення згідно з валютою страхування - разом сума грошових коштів не більше 70 відсотків загального розміру технічних резервів, при цьому в кожному банку не більше 20 відсотків загального розміру технічних резервів;
в) нерухоме майно - не більше 20 відсотків загального розміру технічних резервів, при цьому вкладення в один об'єкт нерухомого майна - не більше 10 відсотків загального розміру технічних резервів;
г) акції та облігації - разом не більше 40 відсотків загального розміру технічних резервів, у тому числі:
- акції українських емітентів - не більше 30 відсотків загального розміру технічних резервів, при цьому акції одного емітента не більше 10 відсотків загального розміру технічних резервів;
- облігації українських емітентів - не більше 30 відсотків загального розміру технічних резервів, при цьому облігації одного емітента не більше 5 відсотків загального розміру технічних резервів;
- акції та облігації українських емітентів, обіг яких зупинено, - разом не більше 7 відсотків загального розміру технічних резервів, при цьому акції та облігації одного емітента - не більше 2 відсотків загального розміру технічних резервів;
- акції, облігації іноземних емітентів та цінні папери іноземних держав - разом не більше 10 відсотків загального розміру технічних резервів.
При цьому повинні виконуватися перераховані нижче умови.
Акції та облігації українських емітентів, що приймаються для представлення технічних резервів, повинні відповідно до законодавства пройти процедуру лістингу на фондовій біржі, бути включені до біржового реєстру та перебувати в обігу на фондовій біржі.
Для представлення технічних резервів не приймаються цінні папери, реєстрація випуску яких скасована Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку.
Цінні папери, обіг яких зупинено, приймаються для представлення технічних резервів у розмірі 75 відсотків від балансової вартості. Якщо протягом 6 місяців з дня зупинення обігу цінних паперів їх обіг не буде поновлений, такі цінні папери не можуть прийматися для представлення технічних резервів.
Облігації українських емітентів приймаються для представлення технічних резервів лише у разі, якщо за цими облігаціями гарантується виплата доходу на рівні не нижче облікової ставки НБУ на дату їх придбання.
Для представлення технічних резервів приймаються цінні папери іноземних держав-емітентів, суверенний кредитний рейтинг яких в національній та іноземній валютах не нижчий за один з таких: "A3" ("Moody's Investors Service", США), "А" ("Standard & Poor's", США), "А" ("Fitch Ratings", Великобританія).
Іноземний емітент акцій повинен провадити свою діяльність протягом не менше 2 років.
Іноземний емітент облігацій повинен мати кредитний рейтинг не нижчий за один з таких: "A3" ("Moody's Investors Service", США), "А" ("Standard & Poor's", США), "А" ("Fitch Ratings", Великобританія).
Акції та облігації іноземних емітентів повинні перебувати в обігу протягом останніх 12 місяців до дати розрахунку величини технічних резервів на організованих фондових ринках та пройти лістинг на одній з таких фондових бірж: Нью-Йоркська фондова біржа (New York Stock Exchange Inc.), Лондонська фондова біржа (London Stock Exchange), Токійська фондова біржа (Tokyo Stock Exchange), Німецька біржа /Франкфуртська фондова біржа/ (Deutsche Borse AG) або у торговельно-інформаційній системі НАСДАК (National Association of Securities Dealers Inc.);
ґ) іпотечні сертифікати, визначені законодавством України, - не більше 15 відсотків загального розміру технічних резервів, при цьому іпотечні сертифікати одного емітента не більше 2 відсотків загального розміру технічних резервів.
Іпотечні сертифікати приймаються для представлення технічних резервів лише у разі, якщо за цими іпотечними сертифікатами гарантується виплата доходу на рівні не нижче облікової ставки НБУ на дату їх придбання;
д) цінні папери, що емітуються державою, - не більше 40 відсотків загального розміру технічних резервів;
е) права вимоги до перестраховиків - разом не більше 50 відсотків загального розміру технічних резервів.
При цьому повинні виконуватися перераховані нижче умови.
Якщо рейтинг фінансової надійності (стійкості) перестраховика-резидента нижчий за один з таких, як "В" (A.M.Best, США), "Ba" (Moody's Investors Service, США), "BB" ( Standard & Poor's, США) або "BB" (Fitch Ratings, Великобританія), то права вимоги до таких перестраховиків приймаються у розмірі - не більше 20 відсотків загального розміру технічних резервів до кожного такого перестраховика-резидента.
Якщо рейтинг фінансової надійності (стійкості) перестраховика-нерезидента країни - члена Єдиного економічного простору нижчий за один з таких, як "В" (A.M.Best, США), "Ba" (Moody's Investors Service, США), "BB" ( Standard & Poor's, США) "BB" (Fitch Ratings, Великобританія), або якщо рейтинг фінансової надійності (стійкості) перестраховика-нерезидента (іншої країни, ніж країни - члена Єдиного економічного простору) нижчий за один з таких, як "В+" (A.M.Best, США), "Baа" (Moody's Investors Service, США), "BВB"( Standard & Poor's, США), "BВB" (Fitch Ratings, Великобританія), то права вимоги до таких перестраховиків-нерезидентів приймаються у розмірі - разом не більше 10 відсотків загального розміру технічних резервів.
Обмеження щодо представлення технічних резервів правами вимоги до перестраховиків не застосовується до представлення технічних резервів, сформованих за такими видами страхування:
- авіаційне страхування цивільної авіації;
- страхування відповідальності морського перевізника та виконавця робіт, пов'язаних із обслуговуванням морського транспорту, щодо відшкодування збитків, завданих пасажирам, багажу, пошті, вантажу, іншим користувачам морського транспорту та третім особам;
- страхування об'єктів космічної діяльності (наземна інфраструктура), перелік яких затверджується Кабінетом Міністрів України за поданням Національного космічного агентства України;
- страхування цивільної відповідальності суб'єктів космічної діяльності;
- страхування об'єктів космічної діяльності (космічна інфраструктура), які є власністю України, щодо ризиків, пов'язаних з підготовкою до запуску космічної техніки на космодромі, запуском та експлуатацією її у космічному просторі;
- страхування відповідальності щодо ризиків, пов'язаних з підготовкою до запуску космічної техніки на космодромі, запуском та експлуатацією її у космічному просторі;
- страхування відповідальності морського судновласника;
- страхування ліній електропередач та перетворюючого обладнання передавачів електроенергії від пошкодження внаслідок впливу стихійних лих або техногенних катастроф та від протиправних дій третіх осіб;
- страхування врожаю сільськогосподарських культур і багаторічних насаджень державними сільськогосподарськими підприємствами, врожаю зернових культур і цукрових буряків сільськогосподарськими підприємствами всіх форм власності,
за умови, що ці перестраховики відповідають таким вимогам:
- рейтинг фінансової надійності перестраховика-резидента не нижчий за один з таких, як "В" (A.M.Best, США), "Ba" (Moody's Investors Service, США), "BB" (Standard & Poor's, США) або "BB" (Fitch Ratings, Великобританія);
- рейтинг фінансової надійності перестраховика-нерезидента з одної з країн - членів Єдиного економічного простору не нижчий за один з таких, як "В" (A.M.Best, США), "Ba" (Moody's Investors Service, США), "BB" (Standard & Poor's, США), "BB" (Fitch Ratings, Великобританія);
- рейтинг фінансової надійності перестраховика-нерезидента з іншої країни, ніж країни - члена Єдиного економічного простору, не нижчий за один з таких, як "В+" (A.M.Best, США), "Baа" (Moody's Investors Service, США), "BВB"(Standard & Poor's, США), "BВB" (Fitch Ratings, Великобританія).
Права вимоги до перестраховиків визначаються як сума часток перестраховиків в технічних резервах;
є) інвестиції в економіку України за напрямами, визначеними Кабінетом Міністрів України (постанова Кабінету Міністрів України від 17 серпня 2002 року N 1211 (
1211-2002-п)
"Про затвердження напрямів інвестування галузей економіки за рахунок коштів страхових резервів"), - не більше 20 відсотків загального розміру технічних резервів. При цьому в окремий об'єкт інвестування - не більше 5 відсотків загального розміру технічних резервів, за винятком інвестування в розвиток ринку іпотечного кредитування шляхом придбання цінних паперів, емітованих Державною іпотечною установою;
ж) банківські метали - на поточних та вкладних (депозитних) рахунках у банківських металах разом не більше 10 відсотків загального розміру технічних резервів.
8.3. Кредитний рейтинг банківської установи, у якій розміщені кошти страхових резервів, повинен відповідати інвестиційному рівню за національною шкалою, визначеною законодавством України.
Кредитний рейтинг цінних паперів, емітованих в Україні, в які розміщені кошти страхових резервів, повинен відповідати інвестиційному рівню за національною шкалою, визначеною законодавством України.
Вимоги до кредитного рейтингу цінних паперів застосовуються з урахуванням норм частини тринадцятої статті 4-1 Закону України "Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні" (
448/96-ВР)
.
8.4. Активи, що відповідають вимогам пункту 8.2 цього розділу та приймаються для представлення технічних резервів, розміщених в одній юридичній особі, можуть складати разом не більше 35 відсотків загального розміру технічних резервів, у тому числі:
а) грошові кошти на поточному рахунку, банківські вклади (депозити), валютні вкладення, банківські метали - на рахунках, відкритих в юридичній особі;
б) акції, облігації, іпотечні сертифікати, - емітентом яких є юридична особа;
в) інвестиції в економіку України за напрямами, визначеними Кабінетом Міністрів України.
8.5. Для представлення технічних резервів не можуть використовуватись позики (кредити, поворотна фінансова допомога, інші позикові кошти), цінні папери із зобов'язаннями зворотного викупу, цінні папери, за якими не здійснено повної оплати їх вартості, кошти, надані банкам на умовах субординованого боргу, помилково перераховані кошти на рахунок страховика, суми страхових платежів, які підлягають поверненню страхувальнику в період, наступний за звітним, відповідно до законодавства.
8.6. Величина активів, що приймаються на покриття технічних резервів, зменшена на суми довгострокових та поточних зобов'язань (розділи III, IV пасиву Балансу), повинна бути не меншою, ніж сумарна величина технічних резервів, що розраховується відповідно до чинного законодавства на будь-яку дату.
8.7. Якщо кошти технічних резервів представлені правами вимоги до перестраховиків-нерезидентів з країн - членів Єдиного економічного простору і рейтинг фінансової надійності таких перестраховиків не нижчий за один з таких: "В" (A.M.Best, США), "Ba" (Moody's Investors Service, США), "BB" (Standard & Poor's, США), "BB" (Fitch Ratings, Великобританія), та (або) до перестраховиків-нерезидентів з інших країн, ніж країн - членів Єдиного економічного простору і рейтинг фінансової надійності таких перестраховиків не нижчий за один з таких: "В+" (A.M.Best, США), "Baа" (Moody's Investors Service, США), "BВB" (Standard & Poor's, США), "BВB" (Fitch Ratings, Великобританія), то не менше 50 відсотків коштів технічних резервів повинні бути розміщені на території України. В іншому разі кошти технічних резервів повинні бути розміщені на території України в розмірі не менше 90 відсотків загального розміру технічних резервів.
Ці обмеження не застосовуються до прав вимоги до вищезазначених перестраховиків для представлення технічних резервів, сформованих за видами страхування, наведеними у підпункті "е" пункту 8.2 цього розділу.
9. Прикінцеві положення
9.1. Контроль за дотриманням вимог цих Правил та застосування заходів впливу здійснюється Держфінпослуг відповідно до законодавства України.
Додаток
до Правил формування,
обліку та розміщення
страхових резервів за видами
страхування, іншими, ніж
страхування життя
Методи розрахунку резерву збитків, які виникли, але не заявлені ( za019-05 )